Kuluvana vuonna 2025 Kla.TV raportoi useissa ohjelmissa epäkohdista ja sääntöjenvastaisuuksista, mukaan lukien
vaalivilpistä Tšekin, Romanian ja Bulgarian EU-maiden vaaleissa .
Bulgariassa tämä meni niin pitkälle, että epämiellyttävää oppositiopuoluetta uhattiin 3,999 prosentin tuloksella -
eli hieman alle siellä sovellettavan 4 prosentin kynnyksen.
Näin tapahtuisi, jos se ei alistuisi jollekin hallitsevalle oligarkille.
Koska heidän puoluejohtajansa hylkäsi tämän, he saivat täsmälleen ilmoitetun 3,999 prosentin tuloksen.
Vaalivilppi todettiin myöhemmin oikeudessa, ja puolue pääsi parlamenttiin.
Myös Saksassa epämiellyttävä oppositiopuolue, nimittäin "Sahra Wagenknechtin liittouma", lyhyesti BSW, ei
päässyt liittopäiville, kun se jäi minimaalisen niukasti viiden prosentin kynnyksen alle.
Tässäkin tapauksessa on selviä viitteitä siitä, että jokin ei voi olla oikein tässä tuloksessa.
Ja tässäkin tapauksessa on lähes varmasti kyse konkreettisesta skandaalista, jota ei ole toistaiseksi - muutamaa
poikkeusta lukuun ottamatta - käsitelty järjestelmän tiedotusvälineissä sen merkityksen mukaisesti.
Koska tämän asian vaikutukset olisivat valtavat.
Jos käy ilmi, että BSW ei ole virheellisesti edustettuna Bundestagissa, ja jos valitus menestyisi ja
ylittäisi 5 prosentin kynnyksen, Friedrich Merzin mustapunainen hallitus jäisi ilman enemmistöä.
Merzin valinta liittokansleriksi olisi väärien enemmistösuhteiden vuoksi laiton, ja kaikki Merzin hallituksen
aiemmat päätökset olisivat viime kädessä olleet laittomia.
Kla.TV tarkastelee siksi tässä ohjelmassa näitä tapahtumia lähemmin:
Saksan liittopäivien vaaleissa 23. helmikuuta 2025 BSW sai 4,972 prosenttia annetuista äänistä.
Heiltä puuttui vain 13 435 ääntä parlamenttiin pääsystä.
Koskaan aiemmin puolue ei ole epäonnistunut näin niukasti viiden prosentin kynnyksellä.
BSW alkoi kuitenkin pian epäillä tämän tuloksen paikkansapitävyyttä.
Tämä johtuu siitä, että ilmoittautui äänestäjiä, jotka väittivät äänestäneensä BSW:n puolesta, mutta saivat sitten tietää, että
heidän äänestyspaikallaan oli laskettu 0 ääntä BSW:n puolesta.
BSW perusti sen jälkeen työryhmän tarkastelemaan tuloksia.
Myös lukuisat riippumattomat vaalitarkkailijat, jotka olivat varmistaneet itsensä vaalitarkkailijoiksi Wabeo.de-sivuston
kautta, totesivat, että näissä vaaleissa tapahtui rikkomuksia.
Tämän aloitteen ansiosta yhteensä 3700 ihmistä toimi vaalitarkkailijoina vaalien aikana, ja he
havaitsivat 650 rikkomusta, joita he vastustivat.
Onko viitteitä virheellisestä vaalituloksesta BSW:n hyväksi?
Vaalien jälkeen yksittäisissä vaalipiireissä tehtiin erilaisia uudelleenlaskentoja ja tarkistuksia.
Tämän seurauksena valtakunnallisesti arvioitiin uudelleen yhteensä lähes 7 425 ääntä.
Näistä äänistä 4 277 meni BSW:lle, joka on nyt vain 9 528 ääntä vailla pääsyä liittopäiville.
Tämä tarkoittaa sitä, että BSW:lle annettiin enemmän kuin joka toinen korjattu ääni.
Tämä osoittaa huomattavia laskentavirheitä BSW:n kustannuksella.
Herää kysymys, miksi erityisesti BSW:ssä tapahtui niin paljon laskentavirheitä.
1) Toisaalta analysoiduissa vaalipiireissä oli lukuisia sekaannustapauksia samannimisen
pienpuolueen, nimittäin "Bündnis Deutschlandin", kanssa.
Tämä puolue oli äänestyslipuissa suoraan BSW:n edellä.
Näin ollen voi käydä niin, että nämä osapuolet sekoittuvat keskenään laskennan ja lähetyksen aikana.
Esimerkiksi Mettmannissa (NRW) sijaitsevalla postiäänestysalueella.
Alustavassa tuloksessa BSW:n puolesta laskettiin 8 ääntä ja Bündnis Deutschlandin puolesta 14 ääntä.
Tässä vaalipiirissä suoritettu uudelleenlaskenta osoitti, että kaikki 14 Allianssi-Saksan ääntä oli annettava BSW:lle.
Seuraavat tiedot viittaavat siihen, että tällaisia sekaannuksia tapahtui myös muualla:
Kaiken kaikkiaan BSW:n tulos oli 32 kertaa korkeampi kuin Allianssi-Saksan.
Se oli kuitenkin BSW:n edellä 145 vaalipiirissä.
Tässä on muutamia räikeitä esimerkkejä:
- Wedelissä Saksan liitto sai vaalipiirissä 7 31 ääntä, mutta BSW ei saanut yhtään ääntä, kun taas vaalipiireissä 6 ja 8 Saksan
liitto sai vain yhden äänen ja BSW vastaavasti 31 ja 41 ääntä.
- Hampurin vaalipiirissä 32118 BSW:lle laskettiin 0 ääntä, mutta Saksan liitolle 33 ääntä.
Naapurivaalipiireissä Bündnis Deutschland saa 0 ja 2 ääntä, BSW 34 ja 18 ääntä.
Bündnis Deutschland on itse vaatinut lehdistötiedotteessaan äänten uudelleenlaskentaa.
Sen puheenjohtaja Steffen Große teki asian selväksi: "Emme halua varata ääniä, jotka eivät todellisuudessa kuulu meille."
2) Toinen silmiinpistävä piirre oli virheellisten äänten määrä.
Yleinen keskiarvo oli 0,6 prosenttia annetuista äänistä.
Joissakin vaalipiireissä tämä osuus oli kuitenkin 19-kertainen.
Politiikan tutkijan, professori Uwe Wagschalin mukaan 19-kertainen poikkeama keskiarvosta on aina
sellainen asia, jota on tarkasteltava tarkasti, jotta voidaan varmistaa, että vaalit ovat oikeudenmukaiset.
Myös BSW:hen voi kohdistua erityisiä vaikutuksia.
On tullut ilmi tapauksia, joissa äänestäjät ovat ensin laittaneet Bündnis Deutschlandin ristiin, mutta sitten
huomanneet virheensä, pyyhkäisseet alkuperäisen ristin pois ja laittaneet uudelleen BSW:n ristiin.
Silminnäkijöiden mukaan oli ääntenlaskijoita, jotka laskivat tällaiset äänestysliput virheellisesti mitättömiksi,
vaikka äänestäjien tahto oli selvästi tunnistettavissa.
Oli myös tapauksia, joissa huonosti perillä olevat vaalivirkailijat laskivat äänestysliput
mitättömiksi, jos ensimmäistä ääntä ei ollut rastitettu.
Koska BSW:llä ei useinkaan ollut ensisijaisia ehdokkaita, tällaiset virhearvioinnit
vaikuttivat jälleen kerran erityisen paljon.
Näiden sääntöjenvastaisuuksien vuoksi tunnetut politiikan tutkijat, professori Eckhard Jesse ja professori Uwe
Wagschal, katsovat, että täydellinen uudelleenlaskenta ei ole vain järkevää, vaan sitä tarvitaan kiireellisesti.
Uudelleenlaskenta suoritettiin kuitenkin vain murto-osassa vaalipiireistä.
Seuraava laskelma osoittaa, missä määrin kaikkien vaalipiirien täydellinen uudelleenlaskenta voisi muuttaa tulosta:
Tiedetään, että 50 vaalipiirin kaikki äänet laskettiin uudelleen.
Yhteensä nämä uudelleenlaskennat toivat 15 ääntä enemmän BSW:n hyväksi.
Tämä vaikuttaa aluksi hyvin alhaiselta.
Saksassa on kuitenkin 95 109 vaalipiiriä.
Jos BSW:n äänimäärän kasvu 50 uudelleenlasketussa vaalipiirissä ekstrapoloidaan kaikkiin
vaalipiireihin, BSW:lle annettiin 28 533 ääntä enemmän.
Toisin sanoen noin kolme kertaa niin paljon kuin BSW tarvitsee päästäkseen liittopäiville.
Jos joka kymmenennessä vaalipiirissä annettaisiin vain yksi BSW:n ääni, se riittäisi 5 prosentin esteen ylittämiseen.
Myöhästynyt tarkastelu
Kun BSW sai tietää häiriöistä ja laskentavirheistä, puolue yritti riitauttaa vaalituloksen.
Hän kohtasi kuitenkin lukuisia esteitä.
BSW jätti 11. maaliskuuta 2025 liittovaltion perustuslakituomioistuimelle valituksen vaalituloksesta.
Kaksi päivää myöhemmin tuomioistuin hylkäsi kanteen, koska Bundestag oli alun perin vastuussa vaalien tarkistamisesta.
Liittovaltion perustuslakituomioistuin vahvisti tämän näkemyksen kesäkuussa tehdyillä uusilla päätöksillä ja kehotti liittopäivää
päättämään BSW:n valituksesta kohtuullisessa ajassa.
BSW voi viedä asiansa liittovaltion perustuslakituomioistuimeen vasta vaalitarkastuslautakunnan päätöksen jälkeen.
Saksan liittopäivillä ei kuitenkaan ollut erityisen kiire päätöksensä kanssa, kuten BSW-puolueen
perustajan Sahra Wagenknechtin lausunnosta käy ilmi.
Eri valiokunnat muodostettiin toukokuussa, mukaan lukien vaalien, työjärjestyksen ja koskemattomuuden
tutkintavaliokunta, joka vastaa vaalivalitusten käsittelystä.
Tai niin me luulimme. Siksi kirjoitimme puheenjohtajalle mukavan kirjeen ja pyysimme häntä henkilökohtaiseen tapaamiseen.
Hyvä mies kirjoitti meille sitten yhtä ystävällisesti takaisin ja kertoi meille, että hän ei ole vastuussa liittopäivien vaaleja
koskevien valitusten tutkimisesta, koska meidän vaalimme lisäksi on olemassa yli 100 muuta valitusta, vaan että
täysin erilainen vaalitarkastusvaliokunta on vielä perustamatta.
Saksan liittopäivien lehdistötoimisto puolestaan sanoo, että ei, eli kaikki valiokunnat on jo
muodostettu, eikä toisesta valiokunnasta tiedetä mitään.
Valaisimme tilannetta kirjeitse liittopäivien puhemiehelle ja kysyimme, oliko olemassa valiokunta, joka olisi vastuussa meistä.
Valitettavasti Klöckner ei ole vielä vastannut. Varsinainen porvarillinen pätkä.
Liittopäivien tehtävänä on tutkia uudelleenlaskentaa koskeva vaatimuksemme, mutta liittopäivillä ei ole toimivaltaista
valiokuntaa, joka voisi suorittaa tämän tutkimuksen.
26. kesäkuuta 2025, yli neljä kuukautta vaalien jälkeen, vastuullinen valiokunta lopulta muodostettiin.
Valiokunnan puheenjohtajan Macit Karaahmetoğlun mukaan BSW:n vastalauseet asetetaan etusijalle.
Kun tämä ohjelma laadittiin marraskuun puolivälissä, yhdeksän kuukautta vaalien jälkeen, vastalauseesta ei kuitenkaan
ollut vielä tehty päätöstä, mikä sai BSW:n närkästymään.
Tämä ei ole yllättävää, sillä hallituspuolueilla CDU/CSU:lla ja SPD:llä on
yhdeksänjäsenisessä valiokunnassa viiden jäsenen enemmistö.
Heillä ei ole juurikaan intressiä riistää oman hallituksensa enemmistöä tekemällä nopea päätös.
Lisäksi AfD ja BSW voisivat sitten kutsua yhdessä koolle tutkintavaliokuntia, kuten Nord Streamin purkamista
käsittelevän tutkintavaliokunnan tai koronavirustutkintavaliokunnan, joita molemmat puolueet vaativat.
AfD on jo ilmoittanut liittovaltion varapuheenjohtajansa Stephan Brandnerin välityksellä
kannattavansa uudelleenlaskentaa koskevaa pyyntöä.
Brandner sanoi: "Muut ryhmät näyttävät pelaavan aikaa.
Meidän näkökulmastamme päätös on tehtävä mahdollisimman nopeasti."
BSW:n toinen puheenjohtaja Andrej Hunko kommentoi tapahtumia seuraavasti:
"Euroopan neuvoston, Etyjin ja Saksan liittopäivien ulkoasiainvaliokunnan kansainvälisenä vaalitarkkailijana olen
osallistunut noin 30 vaalitarkkailutehtävään muun muassa Venäjällä, Ukrainassa, Turkissa,
Yhdysvalloissa ja Latinalaisessa Amerikassa.
En tiedä yhtään maata maailmassa, jossa vastavalittu parlamentti päättää, onko se muodostettu laillisesti - paitsi Saksassa.
Tässä maassa ei ole edes aikarajaa, jonka kuluessa tämä päätös on tehtävä.
Useimmissa maissa on yleensä riippumaton vaaliviranomainen ("keskusvaalilautakunta"), jolla on vastaavat valtuudet.
Olin vuosi sitten Georgiassa Euroopan neuvoston kokouksessa, jossa lähes 15 prosenttia äänestyspaikoista
laskettiin uudelleen muutamassa päivässä kiivaiden mielenosoitusten ja vaalivilppisyytösten jälkeen.
Korkein vaaliviranomainen teki päätöksen muutamassa päivässä.
Uudelleenlaskenta - ja sen jälkeen BSW:n todennäköinen pääsy liittopäiville - muuttaisi kokoonpanoa merkittävästi:
Noin 32 kansanedustajaa kaikista parlamenttiryhmistä joutuisi jättämään Bundestagin
ja 32 BSW:n kansanedustajaa siirtyisi sinne.
Merz/Klingbeilin hallituksella ei olisi enää enemmistöä.
Aiemmat päätöslauselmat jäisivät legitimiteetin puutteen varjoon.
Tämä on syy siihen, miksi vaalivalitusten käsittelyä liittopäivillä viivytetään - puolueiden, jotka
kutsuvat itseään "demokraattisiksi puolueiksi", toimesta.
Kesäkuussa Euroopan neuvoston parlamentin puhemies kehotti Saksan uutta valtuuskuntaa akkreditoinnin jälkeen saattamaan
Saksan vaalivalitusten käsittelyn nopeasti päätökseen.
Siellä 25 parlamentaarisen edustajakokouksen jäsentä vaati samaa ja ehdotti uudelleenlaskentaa.
Euroopan neuvoston lisäksi 22 julkisuuden henkilöä, kuten Dieter Hallervorden, professori Gabriele Krone-Schmalz, EU:n entinen
varapuheenjohtaja Günter Verheugen ja Sachsenin perustuslakituomioistuimen entinen tuomari Christoph Degenhart,
ovat avoimessa kirjeessä vaatineet äänten uudelleenlaskentaa.
Monet kansalaiset käyttivät BSW:n verkkosivustoa lähettääkseen valmiiksi muotoiltuja
sähköpostiviestejä suoraan vaalitarkastuslautakunnalle.
Sen postilaatikot on jo lamautettu yli 20 000 tällaisella sähköpostilla.
Jälkimmäinen on kuitenkin toistaiseksi pysynyt viivytystaktiikassaan.
Johtopäätös: Se, että Saksan hallituspuolueiden kansanedustajat päättävät poliittisten kilpailijoiden vastalauseista liittopäivien
vaalien laillisuutta vastaan, on selvä eturistiriita.
Tämä on skandaali, eikä näin saa tapahtua toimivassa demokratiassa.
Erityisesti kun otetaan huomioon tällä hetkellä vireillä olevat kauaskantoiset päätökset, jotka koskevat asevelvollisuutta,
eläkkeitä, sotaa ja rauhaa, on varmistettava, että Saksan oikeusjärjestelmä toimii
ja toimiva hallitus on laillisesti valittu!
On käymässä yhä selvemmäksi, että toimivan demokratian peruselementti, vallanjako, ei ole Saksassa riittävästi taattu.
Perustavanlaatuisia uudistuksia tarvitaan kiireellisesti, jotta muun muassa valta päättää laittomasti
järjestetyistä vaaleista ei olisi hallituspuolueilla.
Ralf Ludwig osoitti seuraavassa ohjelmassa, miltä ensimmäiset askeleet voisivat näyttää, jotta valta
voitaisiin antaa takaisin kansalaisille suvereenina, ja kysyi: "Miten väestö saa vallan takaisin?". .
Hän kuvaa rauhanomaista ja täysin laillista tapaa liittovaltioiden perustuslakien kautta.
Tämä jatko-ohjelma on erittäin suositeltava.
Jopa kaoottisina aikoina Kla.TV on kalliosi.
Tilaa alkuperäinen verkkosivustomme tänään! www.kla.tv/abo