A Kla.TV a 2025-ös folyó évben különböző műsorokban számolt be a Cseh Köztársaság, Románia és Bulgária uniós
államaiban tartott választásokon történt hátrányokról és szabálytalanságokról, köztük választási csalásokról .
Bulgáriában ez odáig fajult, hogy egy kellemetlen ellenzéki pártot azzal fenyegettek, hogy 3,999%-os eredményt
kap, azaz valamivel az ott érvényes 4%-os küszöb alatt.
Ez akkor történne meg, ha nem rendelné alá magát az egyik uralkodó oligarchának.
Mivel ezt a pártelnökük elutasította, pontosan a meghirdetett 3,999%-os eredményt kapták.
A választási csalást később a bíróság megállapította, és a párt bejutott a parlamentbe.
Németországban is egy kényelmetlen ellenzéki párt, nevezetesen a "Sahra Wagenknecht Szövetség", röviden BSW, minimális
különbséggel nem jutott be a Bundestagba az 5%-os küszöbön.
Itt is egyértelmű jelek utalnak arra, hogy valami nem lehet rendben ezzel az eredménnyel.
És itt is szinte biztosan kézzelfogható botrányról van szó, amelyet - néhány kivételtől eltekintve - eddig nem
a jelentőségének megfelelően vett fel a rendszermédia.
Mert ennek a kérdésnek a következményei óriásiak lennének.
Ha kiderül, hogy a BSW tévesen nem képviselteti magát a Bundestagban, és sikeres fellebbezés esetén
meghaladná az 5%-os küszöböt, Friedrich Merz fekete-piros kormánya többség nélkül maradna.
Merz kancellárrá választása a helytelen többségi arányok miatt illegitim lenne, és a Merz-kormány minden
korábbi döntése végső soron törvénytelen lett volna.
A Kla.TV ezért ebben a műsorban közelebbről is megvizsgálja ezeket az eseményeket:
A 2025. február 23-i német Bundestag-választáson a BSW a leadott második szavazatok 4,972%-át kapta.
Mindössze 13 435 szavazat hiányzott ahhoz, hogy bejussanak a parlamentbe.
Soha korábban egy párt nem bukott még el ilyen szűken az 5 %-os akadályon.
A BSW azonban hamarosan kételkedni kezdett ennek az eredménynek a pontosságában.
Ennek oka az volt, hogy olyan választók jelentkeztek, akik azt állították, hogy a BSW-re szavaztak, de aztán megtudták,
hogy a szavazóhelyiségükben 0 szavazatot számoltak a BSW-re.
A BSW ezután munkacsoportot hozott létre az eredmény felülvizsgálatára.
Azt, hogy ezen a választáson jogsértések történtek, számos független választási megfigyelő is
megállapította, akik a Wabeo.de weboldalon keresztül maguk is választási megfigyelőként igazolták magukat.
E kezdeményezés révén összesen 3700 embert küldtek ki választási megfigyelőként a választások során, és 650
olyan jogsértést azonosítottak, amelyet kifogásoltak.
Van-e bármilyen jel arra, hogy a BSW javára téves választási eredmény született?
A választások után az egyes választókerületekben különböző újraszámlálásokra és ellenőrzésekre került sor.
Ennek eredményeként országszerte összesen csaknem 7425 szavazatot értékeltek át.
Ebből 4277 szavazatot kapott a BSW, amely így már csak 9528 szavazattal maradt le a Bundestagba jutásról.
Ez azt jelenti, hogy a korrigált szavazatok több mint minden második szavazat a BSW-re esett.
Ez jelentős számítási hibákra utal, ami a BSW rovására megy.
Felmerül a kérdés, hogy miért történt ennyi számlálási hiba éppen a BSW-nél.
1) Egyrészt az elemzett választókerületekben számos esetben előfordult, hogy a pártot összetévesztették egy hasonló nevű
kisebb párttal, nevezetesen a "Bündnis Deutschland" nevűvel.
Ez a párt a szavazólapokon közvetlenül a BSW előtt szerepelt.
Ezért előfordulhatott, hogy ezek a felek a számlálás és a továbbítás során összekeveredtek.
Például egy levélszavazási körzetben, Mettmannban (NRW).
Az előzetes eredmény szerint 8 szavazatot számoltak a BSW-re és 14-et a Bündnis Deutschlandra.
Az ebben a választókerületben elvégzett újraszámlálás kimutatta, hogy mind a 14 Szövetség
Németország szavazatát a BSW-nek kellett tulajdonítani.
Az alábbi adatok arra utalnak, hogy máshol is előfordultak ilyen keveredések:
Összességében a BSW 32-szer magasabb eredményt ért el, mint a Szövetség Németország.
Ennek ellenére 145 választókerületben megelőzte a BSW-t.
Íme néhány kirívó példa:
- Wedelben a 7-es választókerületben a Szövetség Németország 31 szavazatot kapott, a BSW viszont egyetlen szavazatot sem, míg
a 6-os és 8-as választókerületben a Szövetség Németország csak 1 szavazatot kapott, a BSW pedig 31, illetve 41 szavazatot.
- A 32118-as hamburgi választókerületben 0 szavazatot számoltak össze a BSW-re, de 33-at az Alliance Germany-re.
A szomszédos választókerületekben a Bündnis Deutschland 0 és 2, a BSW 34 és 18 szavazatot kapott.
A Bündnis Deutschland sajtóközleményben maga is a szavazatok újraszámlálását kérte.
Az elnök, Steffen Große világossá tette: "Nem akarunk olyan szavazatokat könyvelni, amelyek valójában nem a miénk".
2) Egy másik feltűnő jellemző az érvénytelen szavazatok száma volt.
Az összesített átlag a leadott szavazatok 0,6%-a volt.
Egyes választókerületekben azonban ez az arány 19-szerese volt.
Dr. Uwe Wagschal politológus professzor szerint az átlagtól való 19-szeres eltérés mindig olyasmi, amit alaposan
meg kell vizsgálni, hogy egy választás tisztességes legyen.
A BSW-t ez is különösen érintheti.
Olyan esetek is napvilágot láttak, amikor a választók először a Bündnis Deutschlandra tették a keresztjüket,
de aztán rájöttek a tévedésre, áthúzták az eredeti keresztet, és újra a BSW-t tették rá.
Szemtanúk szerint voltak számlálók, akik az ilyen szavazólapokat tévesen érvénytelennek számolták, holott
a választók akarata egyértelműen felismerhető volt.
Olyan esetek is előfordultak, amikor a rosszul tájékozott szavazóbiztosok érvénytelennek számolták a
szavazólapokat, ha az első szavazatot nem jelölték meg.
Mivel a BSW gyakran első számú jelöltek nélkül indult, az ilyen téves döntések ismét különösen érintettek voltak.
A szabálytalanságok miatt a neves politológusok, Prof. Dr. Eckhard Jesse és Prof. Dr. Uwe Wagschal úgy vélik, hogy a teljes
újraszámlálás nemcsak ésszerű, hanem sürgősen szükséges is.
A szavazóköröknek azonban csak egy töredékében végeztek újraszámlálást.
Az alábbi számítás azt mutatja, hogy az összes választókerület teljes újraszámlálása
milyen mértékben változtatná meg az eredményt:
Ismeretes, hogy 50 választókerületben az összes szavazatot újraszámolták.
Ezek az újraszámlálások összesen 15 szavazattal több szavazatot eredményeztek a BSW javára.
Ez kezdetben nagyon alacsonynak tűnik.
Németországban azonban 95 109 választási körzet van.
Ha az 50 újraszámlált választókerületben a BSW-re leadott szavazatok növekedését az összes választókerületre kivetítjük,
ez 28 533 szavazattal több szavazatot jelentene a BSW számára.
Más szóval, körülbelül háromszor annyi, mint amennyire a BSW-nek szüksége van ahhoz, hogy bejusson a Bundestagba.
Ha minden 10. választókerületben csak egy szavazatot adnának a BSW-re, ez már elég lenne az 5%-os küszöb átlépéséhez.
Késleltetett felülvizsgálat
Miután a BSW tudomást szerzett a zavarokról és a számlálási hibákról, a párt megpróbálta megtámadni a választás eredményét.
Azonban számos akadályba ütközött.
2025. március 11-én a BSW panaszt nyújtott be a választási eredmény ellen a szövetségi alkotmánybírósághoz.
Két nappal később a bíróság elutasította a keresetet, mivel a választás felülvizsgálata
eredetileg a Bundestag hatáskörébe tartozott.
A szövetségi alkotmánybíróság júniusban további határozatokkal erősítette meg ezt az álláspontot, és utasította a Bundestagot,
hogy ésszerű időn belül döntsön a BSW fellebbezéséről.
A BSW csak a Választási Felülvizsgáló Bizottság döntése után vihetné ügyét a Szövetségi Alkotmánybíróság elé.
A Bundestag azonban nem sietett különösebben a döntésével, amint az a BSW pártalapító Sahra Wagenknecht nyilatkozatából kiderül.
Májusban megalakultak a különböző bizottságok, köztük a választásokat, az eljárási szabályzatot és
a mentelmi jogot vizsgáló bizottság, amely a választási fellebbezésekkel foglalkozik.
Legalábbis azt hittük. Ezért írtunk egy kedves levelet az elnöknek, és kértünk tőle egy személyes találkozót.
A jóember aztán ugyanilyen kedvesen visszaírt nekünk, és közölte, hogy nem ő a felelős a Bundestag-választásokkal kapcsolatos
panaszok vizsgálatáért, hiszen a miénk mellett több mint 100 másik is van, hanem egy teljesen más
választási ellenőrző bizottságot kell még felállítani.
A Bundestag sajtóirodája viszont azt mondja, hogy nem, azaz már minden bizottság megalakult, és egy újabbról semmit sem tudni.
Hogy némi fényt derítsünk a helyzetre, ezután írtunk a Bundestag elnökének, és megkérdeztük, hogy van-e értünk felelős bizottság.
De sajnos Klöckner asszony még nem válaszolt. Egy igazi polgárpukkasztó darab.
A Bundestag feladata, hogy megvizsgálja az újraszámlálásra vonatkozó kérésünket, de a Bundestagban nincs olyan
illetékes bizottság, amely ezt a vizsgálatot elvégezhetné.
2025. június 26-án, több mint négy hónappal a választások után végre megalakult a felelős bizottság.
Macit Karaahmetoğlu, a bizottság elnöke szerint a BSW kifogása elsőbbséget élvez.
Amikor azonban ez a program november közepén, kilenc hónappal a választások után készült, még nem
született döntés a kifogásról, a BSW felháborodására.
Ez aligha meglepő, hiszen a kilenctagú bizottságban a kormánypártok, a CDU/CSU
és az SPD öt-öt képviselővel rendelkezik.
Kevés érdekük fűződik ahhoz, hogy gyors döntéssel megfosszák saját kormányukat a többségtől.
Ezen túlmenően az AfD és a BSW ezután olyan helyzetbe kerülne, hogy közösen hívhatna össze vizsgálóbizottságokat, például az
Északi Áramlat lebontásával foglalkozó vizsgálóbizottságot vagy a koronavírussal foglalkozó
vizsgálóbizottságot, amelyet mindkét párt szorgalmaz.
Az AfD Stephan Brandner szövetségi elnökhelyettes révén már kinyilvánította, hogy támogatja az újraszámlálás iránti kérelmet.
Brandner elmondta: "Úgy tűnik, hogy a többi csoport az időre játszik.
A mi szempontunkból a lehető leggyorsabban kell döntést hozni".
Andrej Hunko, a BSW társelnöke a következőképpen kommentálja az eseményeket:
"Az Európa Tanács, az EBESZ és a német Bundestag külügyi bizottságának nemzetközi választási megfigyelőjeként
mintegy 30 misszióban vettem részt olyan országokban, mint Oroszország, Ukrajna, Törökország, az USA és Latin-Amerika.
Nem ismerek olyan országot a világon, ahol az újonnan megválasztott parlament dönti el, hogy
törvényesen alakult-e meg - kivéve Németországot.
Ebben az országban nincs is olyan időkeret, amelyen belül ezt a döntést meg kell hozni.
A legtöbb országban általában független választási hatóság ("Központi Választási Bizottság") működik megfelelő hatáskörrel.
Egy évvel ezelőtt például Grúziában jártam az Európa Tanács ülésén, ahol a heves tiltakozások és a választási
csalás vádjait követően néhány napon belül a szavazóhelyiségek közel 15 százalékát újraszámolták.
A döntést a legfőbb választási hatóság néhány napon belül meghozta.
Egy újraszámlálás - majd a BSW valószínű bejutása a Bundestagba - masszívan megváltoztatná az összetételt:
A Bundestagból minden frakcióból mintegy 32 képviselőnek kellene távoznia, míg a BSW 32 képviselője beköltözne.
A Merz/Klingbeil-kormánynak már nem lenne többsége.
A korábbi határozatokat beárnyékolná a legitimáció hiánya.
Ez az oka annak, hogy a Bundestagban a választási panaszok felülvizsgálatát késleltetik - a
magukat "demokratikus pártoknak" nevező pártok.
Még júniusban az Európa Tanács Parlamentjének elnöke felszólította az új német delegációt, hogy akkreditációját követően gyorsan
zárja le a németországi választási panaszok kivizsgálását.
Az ottani parlamenti közgyűlés 25 tagja ugyanezt követelte, és újraszámlálást javasolt.
Az Európa Tanács mellett 22 prominens személyiség, köztük Dieter Hallervorden, Prof. Dr. Gabriele Krone-Schmalz, Günter Verheugen
volt EU-alelnök és Prof. Dr. Christoph Degenhart, a szászországi alkotmánybíróság volt bírája
is nyílt levélben követelte az újraszámlálást.
Sok polgár használta a BSW honlapját, hogy előre megfogalmazott e-maileket küldjön
közvetlenül a Választási Felülvizsgáló Bizottságnak.
Postafiókjait már több mint 20 000 ilyen e-mail bénította meg.
Ez utóbbi azonban mindeddig kitartott a halogató taktikája mellett.
Következtetés: Az a tény, hogy a németországi kormánypártok képviselői döntenek a politikai riválisok által a
Bundestag-választások jogszerűségével szemben benyújtott kifogásokról, egyértelmű összeférhetetlenséget jelent.
Ez botrány, és egy működő demokráciában nem fordulhat elő.
Különösen a hadkötelezettséggel, a nyugdíjakkal, a háborúval és a békével kapcsolatos, jelenleg függőben lévő messzemenő döntések
miatt biztosítani kell, hogy a németországi jogrendszer működjön, és hogy a hivatalban lévő kormányt törvényesen válasszák meg!
Egyre világosabbá válik, hogy a hatalmi ágak szétválasztása, amely minden működő demokrácia
alapvető eleme, Németországban nem eléggé biztosított.
Alapvető reformokra van sürgősen szükség, hogy többek között a törvénytelenül megtartott választásokról
való döntés joga ne a kormánypártok kezében legyen.
Ralf Ludwig a következő programban mutatta be, hogyan nézhetnének ki az első lépések, hogy a hatalmat visszaadják a polgároknak
mint szuveréneknek: "Hogyan kapja vissza a lakosság a hatalmat?".
A szövetségi államok alkotmányain keresztül békés és teljesen legális utat ír le.
Ez a további program erősen ajánlott.
A Kla.TV még a zűrzavaros időkben is az Ön sziklája.
Iratkozzon fel eredeti weboldalunkra még ma! www.kla.tv/abo