Jedan od problema koji trenutno pogađa mnoge zemlje je budućnost gotovine.
Prijeti mu rizik da u bliskoj budućnosti bude zamijenjen digitalnim eurom.
Pogledajmo kako se ovo razvilo:
● U oktobru 2021. godine, Eurosistem je pokrenuo projekat "Digitalni euro" sa dvogodišnjom istražnom fazom.
● U junu 2023. godine predstavljen je početni koncept dizajna digitalnog eura, pod nazivom "Single Currency Package".
● 1. novembra 2025. godine Eurosistem je prešao u sljedeću fazu projekta.
Cilj je pripremiti Eurosistem za moguće izdavanje digitalnog eura 2029. godine.
Razvoj strategije gotovine Eurosistema trenutno nudi jedinstvenu i obećavajuću priliku da se gotovina zakonski utvrdi.
Ovo je jedini način da se osigura njegovo dugoročno očuvanje.
Jedan od razloga za ovo je da mora postojati obaveza prihvatanja ne samo digitalnog eura, već i gotovine.
Obligacija prihvatanja znači da primatelji moraju prihvatiti eurobankovke i
kovanice kao zakonsko sredstvo plaćanja.
Gotovina je stoljećima provjereno i isprobano sredstvo plaćanja i trebala bi nam ostati dostupna.
Jeste li znali da, bez obzira na ishod ove rasprave, na svakom pojedincu je da sačuva gotovinu?
Očuvanje gotovine u velikoj mjeri ovisi o tome koliko se često ona još uvijek koristi – a to ovisi o stanovništvu.
Ali ko među nama zaista zna?
Godinama su mnogi bez razmišljanja podlegli praktičnosti.
SADA (!) je ključna faza za dobivanje gotovine!
Ovo zahtijeva dvije radnje od stanovništva:
1. Potpišite danas ponuđene peticije za očuvanje gotovine kako bi i dalje postojala obaveza da se ona prihvata.
2. Platite gotovinom i ostavite debitnu karticu kod kuće.
Ne može biti ispravno da ekonomija nameće digitalna plaćanja ljudima i time podržava želju političara za kontrolom.
U sljedećem videu Hansjörg Stützle, osnivač inicijative Bargelderhalt, opisuje kako gotovina biva
istiskivana i kakvu moć svako od nas ima da to spriječi.
Hajde da ih zajedno koristimo!
"Samo bih dodala da ovaj digitalni euro, naravno, neće zamijeniti gotovinu, već će je nadopuniti."
Da li politika slijedi ovaj smjernica?
Hoće li e-euro dopuniti ili zamijeniti gotovinu?
Sada imamo jedinstvenu priliku da gotovinu zakonski uvrstimo širom Evrope.
Zovem se Hansjörg Stützle.
Ja sam pokretač novčane peticije bargelderhalt.eu, koju je već potpisalo više od 200.000 ljudi.
Prvo pogledajmo činjenice.
Evropska komisija je predložila dva prijedloga uredbi: jedan za e-euro i jedan za gotovinu.
Problem: e-euro, na primjer, treba biti jasno prihvaćen na blagajnama u prodavnicama, dok gotovina ne bi trebala biti.
To znači da bi prodavnice mogle i dalje odbiti gotovinu, ali ne i e-euro.
Ne moraš biti prorok da shvatiš da će na ovoj osnovi gotovina biti istisnuta i da nema šanse za dugoročno preživljavanje.
Srećom, ove dvije predložene uredbe još nisu usvojene i stoga se mogu izmijeniti.
Ovi su trenutno pred Odborom Evropskog parlamenta za ekonomska i monetarna pitanja, poznatim kao ECON odbor.
Kada čujem izjave nekih političara u ovom odboru, osjećam tjeskobu i strah.
Trenutno je budućnost našeg novca u rukama male grupe političara.
Gospodin Repasi, član Europskog parlamenta i član Odbora ECON, objavio je video koji, s
najboljom voljom na svijetu, ne može biti ignorisan.
Kao što gospodin Repasi kaže na samom početku videa: "Prvo, dobre vijesti. Nitko ne želi ukinuti gotovinu."
Da, ko je niko?
"Zabrinuti smo zbog gotovine."
Mislim da bi to trebalo dematerijalizovati.
Svijet ima dovoljno robusnu tehnologiju.
I vjerujem da bi vlade bile zainteresirane za ovo.
"Ali gotovina je i dalje glavni problem."
Usput, uvijek sam onima koji me pitaju kako zaustaviti trgovinu drogom u našim naseljima
govorio da postoji prilično jednostavna mjera (za to):
Ukidanje gotovine bi spriječilo pojavu žarišta trgovine drogom.
"Mi želimo beskešinsko društvo."
Obrada čekova i gotovine u našoj kompaniji košta nas pet milijardi dolara.
Želite li beskešično društvo?
Težimo za ... Imamo više za dobiti nego bilo ko drugi.
"Moj cilj je da se udaljimo od tradicionalnih novčanica – gotovine – i pređemo na digitalne račune."
Želim da naše društvo postane beskontaktno društvo.
"U Italiji se vodi rasprava o tome da li bi limit gotovine trebalo postaviti na hiljadu ili tri hiljade."
Po mom mišljenju, trebalo bi da bude nula.
"Moramo prevazići gotovinu."
Moramo krenuti ka beskontaktnom društvu!
Ako želimo prijeći na nešto više od gotovine, moramo, za ime Boga, promovirati transakcije putem mobilnih
telefona i kreditnih kartica i razviti poslovni model zasnovan na pružateljima digitalnih platnih usluga!
Ove izjave pokazuju pritisak pod kojim je gotovina.
Kad smo već kod toga, gospodine Repasi, šta vi podrazumijevate pod ukidanjem gotovine, ako
više ne možete plaćati gotovinom u prodavnicama?
U Nizozemskoj, na primjer, 21% apoteka i 38% kina ne prihvataju gotovinu.
Da li vam je to promaklo, gospodine Repasi?
Imate nastavničku poziciju u Rotterdamu, gradu u kojem javni prijevoz više ne prihvaća gotovinu.
A šta te navodi na pomisao da niko ne želi ukinuti gotovinu?
Već je u punom jeku.
Zar to nije isto kao ukidanje gotovine ako ne možete platiti laptop od 500 funti gotovinom?
Ovo je upravo situacija koju već dugo imamo u Grčkoj.
To je zato što postoji gotovinski limit od 500 eura.
Štaviše, pojam "ograničenje gotovine" također umanjuje činjenice.
Uostalom, ograničenje gotovine je već zabrana gotovine.
To znači da je zakonom zabranjeno i kažnjivo plaćati gotovinom za robu, trgovačku robu i usluge iznad ovog iznosa.
Beskontaktni svijet nam se približava, korak po korak.
Ovo se može vrlo jasno uočiti u gotovinskim ograničenjima.
Jednom kada se uvede limit gotovine, on se obično smanjuje i nikada više ne povećava.
Ovo je već bio slučaj u devet zemalja EU.
Navodim Belgiju, Grčku i Dansku kao primjere ovoga.
Ali u stvarnosti je situacija s gotovinom mnogo dramatičnija.
U konačnici, gotovina je povezana sa potražnjom.
Dakle, da li ljudi koriste gotovinu.
Imao sam priliku postaviti gospodinu Hardtu, šefu Odjela za gotovinu u Deutsche Bundesbanku,
najvažnije pitanje tokom rasprave na javnom emiteru SWR.
Uvjerite se sami kako je odgovorio na moje pitanje:
"Možda biste također trebali definirati što je potražnja?"
Koliki mora biti omjer gotovinskog plaćanja?
Nažalost, građani više nemaju gotovinu u svojim rukama jer se ekonomija okrenula odbacivanju gotovine.
Čini se da ovdje u Njemačkoj sada postoje trgovci koji odbijaju prihvatiti gotovinu.
I znamo da, na ovoj osnovi, gotovina nema šanse za dugoročno preživljavanje, jer ekonomija odlučuje
imamo li mi, kao građani, mogućnost plaćanja gotovinom.
"Ali smo upravo razgovarali o Bundesbanku."
Dao bih gospodinu Hardtu još jednu priliku da odgovori na pitanje.
Suštinsko pitanje je: da li biste zaista željeli da Deutsche Bundesbank nastavi štampati novac ako biste
bili posljednja osoba u Njemačkoj koja želi gotovinu?
Pa gdje je ta granica?
"Vjerujem da pitanje nije da li Deutsche Bundesbank štampa novčanice."
Pitanje je zapravo, hoće li upotreba gotovine značajno opasti – ionako iza nje stoji infrastruktura.
A pitanje je: bi li imalo smisla održavati ih ako bi upotreba gotovine bila tako niska?
Dakle, ako biste bili posljednja osoba koja je platila gotovinom, sigurno bi se postavilo pitanje:
Ko još uvijek za vas ima bankomat i koji trgovci još uvijek prihvataju gotovinu?
Dakle, sada smo pogodili u sridu:
Budućnost gotovine u konačnici ovisi o potražnji.
Dakle, kada ljudi gotovo nikada više ne plaćaju gotovinom, jer više ne mogu plaćati
gotovinom, na primjer, infrastruktura postaje preskupa.
A političari će onda reći da je ovo nesrazmjerno i da društvo ne može podnijeti ove troškove.
Štaviše, šef Centralnog odjela za gotovinu Deutsche Bundesbanka, gospodin Hardt, nije se
osvrnuo na pitanje kada bi ta prekretnica nastupila.
Stoga je moja procjena sljedeća:
Ako omjer gotovinskih isplata padne ispod 15 posto, odnosno najkasnije ispod 10 posto, ovaj
argument proporcionalnosti postat će sve istaknutiji.
Ne samo Deutsche Bundesbank, već i ECB je nedvosmislen u svojoj izjavi:
Eurosistem će nastaviti da snabdijeva novčanicama i omogućava njihovo korištenje sve dok postoji potražnja.
Ali šta je gospodin Repasi opet rekao?
Prvo, dobre vijesti: niko ne želi ukinuti gotovinu.
Zar niko zaista ne želi da se riješi gotovine?
Činjenica je da gotovina već biva istiskivana.
Jer je trgovcima prilično jednostavno odbiti gotovinu.
Gospodin Repasi objašnjava situaciju:
Niko ne želi ukinuti gotovinu. Ali u svakodnevnom životu uspostavila se praksa da trgovine na ulazu postavljaju
natpis "Bez gotovine" i odbijaju prihvatiti gotovinu na kasi.
Da, gospodine Repasi, to je apsolutno tačno.
I upravo ovako će gotovina biti ukinuta.
Jer više mi, građani, ne držimo budućnost gotovine u svojim rukama, već ekonomija.
Ekonomija odlučuje da li mi građani smijemo plaćati gotovinom.
Shodno tome, ovo znači:
Svako ko insistira na plaćanju gotovinom neka nađe drugog prodavca.
Vau, kako ljubazno.
Sada možemo potražiti novog prodavača.
Prijenesimo ovu situaciju u stvarni život.
Moj pekar više ne prihvata gotovinu.
Dakle, moram voziti pet kilometara dalje da kupim peciva.
Pa sada se ukrcaj u autobus.
I vozač autobusa kaže: Žao mi je, sada prihvatamo samo kartično plaćanje.
Stoga gotovinska plaćanja nisu dozvoljena.
Kako da dođem do najbliže pekare?
A kako doručak završi na mom tanjiru?
Sve je ovo već dio svakodnevnog života na mnogim mjestima u Evropi danas.
Ovo mi se dogodilo u Heidelbergu.
Uvjerite se sami:
Trenutno sam u Heidelbergu i upravo ću se ukrcati u ovaj autobus – vidjet ćemo šta će se sljedeće dogoditi.
Ali još uvijek ima vremena.
Da, upravo sam se preplašio.
Ne, ne, ne, još uvijek četiri minute do kraja.
Onda želim kartu za grad.
Gotovina više nije opcija.
Više nije moguće?
Uopće ne.
Ne mogu nigdje ići, nema autobusa.
Više nema autobusa?
Više nema autobusa.
Ovdje u Heidelbergu, gdje nema nijednog autobusa, više ne mogu platiti jedinom zakonskom valutom?
Ne, sada je promijenjeno. Imali smo šestomjesečni prijelazni period, i sada novac više ništa ne vrijedi.
Ništa više ne radi – a šta će, na primjer, sada raditi djeca, osobe s invaliditetom ili starije osobe?
Ovdje je potrebna hitna akcija kako bi se budućnost gotovine vratila u ruke javnosti.
I to je moguće samo ako se od preduzeća i vladinih agencija zahtijeva da prihvate gotovinu.
Ovo je jedini način da se garantuje sloboda izbora – plaćanje gotovinom.
93 posto britanskih građana to želi.
Mnoge zemlje u Evropi su već uvele takvu obavezu prihvatanja.
U zemljama prikazanim u zelenoj boji, trgovcima nije dozvoljeno da jednostavno odbijaju
gotovinu tako što će na vrata staviti natpis.
Postoje valjani razlozi za uvođenje ove obaveze prihvatanja.
Pogledajmo Norvešku, koja je uvela ovu obavezu prihvatanja otpada 2024. godine.
Razlog za ovo?
Istraživanja su pokazala da je do 600.000 Norvežana digitalno nepismeno.
Ovo odgovara više od 10 posto stanovništva.
Primjena ove brojke na Njemačku značila bi da bi više od 8 miliona ljudi bilo isključeno iz javnog učešća.
Zar to nije ozbiljno kršenje temeljnih prava?
Hajde da vidimo kako gospodin Repasi opisuje trenutno pravno mišljenje u Njemačkoj:
Nije obavezno prihvatiti gotovinu od privatnih lica.
Nikada nisu postojali zbog slobode ugovora, koja je zaštićena temeljnim pravima.
Da, gospodine Repasi, to je pravno mišljenje, na primjer, Deutsche Bundesbank.
Pa kakvo pravo imaju trgovci da odbijaju gotovinu?
Pitajmo advokata i člana Izvršnog odbora Deutsche Bundesbanka ovdje u Frankfurtu am Mainu.
"Imate visoku pravnu instituciju slobode ugovora."
Uslovi plaćanja se mogu tamo navesti.
Kupac u suštini može odbiti ugovor i odlučiti da nešto ne kupi.
Ali šta je sa svim ostalim osnovnim pravima, kao što su pravo na učešće u javnom životu, zaštita
privatnosti, zabrana diskriminacije i mnoga druga osnovna prava?
Ako dopustimo da se ovo dogodi, gotovina bi bila istisnuta iz ekonomije.
Zakon najjačih bi prevladao.
Hajde da ovo pobliže pogledamo.
Ja sam iz poslovnog svijeta i znam da je sloboda ugovora važna prednost.
Ali se ne smijemo previše zanijeti.
Kada su kupci i prodavci na ravnopravnoj osnovi, sloboda ugovaranja je korisna.
Ali ne bi trebalo biti da jači nameće svoju volju slabijem.
Zato slabiji članovi moraju biti zaštićeni, baš kao što to već čine mnoge evropske zemlje obaveznim prihvatanjem gotovine.
Uvođenje obaveze prihvatanja gotovine je u svakom slučaju politički izvodljivo!
To pokazuje predložena regulativa za digitalni euro.
To je zato što se jasno navodi da mora biti prihvaćeno na kasi u prodavnici, kao i od državnih vlasti na .
A šta je s gotovinom?
Moram vas sada zamoliti da budete strpljivi sa mnom jer je ovo vrlo složen odlomak koji se može razumjeti
tek nakon što ga poslušate nekoliko puta. Nažalost, to je često slučaj s advokatima.
Ali ostanite uz nas, objasnit ću to za trenutak.
"Ali on se na jednom pitanju izlaže riziku."
Jednostrane ex ante isključenosti gotovine od strane trgovaca na malo ili pružalaca usluga, na primjer postavljanjem znaka "ne
prihvaćamo gotovinu", izričito su isključene iz ovog izuzeća.
Drugim riječima, zabranjeno.
Gospodin Repasi ovdje pokušava objasniti da predložena regulativa o gotovini očito propisuje da trgovci na malo ne
smiju odbiti gotovinu jednostavnim znakom na ulaznim vratima.
On čak kaže da bi to bilo zabranjeno.
Gospodin Repasi se ovdje uveliko vara.
Samo član 10 predložene uredbe o e-evru izričito navodi da jednostrano odbijanje uz znak na
vratima prodavnice ne spada pod slobodu ugovaranja.
U predloženoj gotovinskoj uredbi nema nikakvog spomena ovoga.
Ispod ćete pronaći detaljan akademski esej o ovoj temi.
Prof. dr. Zeitler, pravnik i bivši potpredsjednik Bundesbanka, dolazi do potpuno drugačijeg zaključka od gospodina Repasija.
Napisao je u novinskom listu Börsenzeitung:
Prvo, iako je nacrt uredbe Evropske komisije iz juna 2023. godine naizgled opsežan, on je 'blag' u svom formulisanju ključne tačke
o pravu kupca da koristi gotovinu u poslovnim transakcijama.
Prema članu 5 nacrta, i dalje bi bilo moguće isključiti gotovinu, na primjer u općim uslovima ili uz natpise "Bez gotovine".
Poput prof. Zeitlera, ECB također traži da se u propis uključi odredba kojom se
zabranjuje jednostrano odbijanje uz natpis na vratima.
Citim:
U predloženo pravilo treba uključiti novu odredbu koja jasno navodi da su jednostruke iznimke gotovine unaprijed zabranjene.
Program Plusminus ARD-a također dolazi do istog zaključka:
EU je jasno definisala zahtjev za pravno sredstvo plaćanja za digitalni euro – ali ne i za novčanice i kovanice.
Ukratko:
1. Ekonomija sve više odbacuje gotovinu.
To znači da kafići, restorani, pekare i slastičarnice sve češće odbijaju gotovinu.
2. Država sve više odbacuje gotovinu.
To znači da sve više gradskih otvorenih bazena, gradskih ureda, autobusa i tramvaja,
parkirališta i parking mjesta odbijaju gotovinu.
Građani se prisiljavaju na digitalno plaćanje.
3. E-euro postaje konkurent gotovini.
Trenutno imamo dva načina plaćanja.
Prvo, digitalni novac, poznat kao skripturalni novac, i gotovina, jedino zakonsko sredstvo plaćanja.
Kada se uvede e-euro, postojat će drugi zakonski platni sredstvo.
e-euro se također može koristiti za plaćanja u maloprodajnim trgovinama.
To znači da će postati izravan konkurent gotovini i prirodno će joj oduzeti tržišni udio.
4. Centralne banke povezuju budućnost gotovine sa potražnjom.
ECB je već zauzeo nedvosmislen stav po ovom pitanju.
Citim: "Eurosistem će nastaviti da snabdijeva novčanicama i omogućava njihovo korištenje sve dok postoji potražnja."
Gotovina nema šanse za preživljavanje.
Kao što je predviđeno za e-euro, sada postoji i potreba za zakonskom obavezom prihvatanja gotovine.
Imajte na umu da je obaveza prihvata gotovine samo jedan primjer iz predložene uredbe koja hitno treba biti poboljšana.
Po našem mišljenju, postoji najmanje 13 stavki koje se apsolutno moraju poboljšati.
Već smo poslali ovih 13 prijedloga za poboljšanje u pismu Odboru za monetarne poslove Europskog parlamenta.
Ali vratimo se na izjavu gospođe Lagarde.
Samo bih želio dodati da ovaj digitalni euro, naravno, neće zamijeniti gotovinu, već će je nadopuniti.
Direktiva gospođe Lagarde je jasna:
e-euro je namijenjen kao dopuna gotovini, a ne kao njena zamjena.
Evo metafore za ovo:
Novac nam pruža mnogo različitih prednosti.
Želio bih ovo simbolizirati ovim buketom cvijeća.
I svaki cvijet je blagodat koja nam već dugo donosi novac.
EU sada želi imati još jedno zakonsko sredstvo plaćanja, naime e-euro.
A zahtjev je da e-euro nadopunjuje gotovinu – da je to u suštini dodatak.
Ali cilj nije da e-euro postepeno gura gotovinu u ćošak i na kraju je eliminiše.
Nažalost, predložene regulative su formulisane na takav način da favoriziraju
neuspostavljeni zakonski platni sredstvo i štete gotovini.
Na osnovu trenutne regulative o gotovini, gotovina nema dugoročne izglede.
Ovo se mora hitno popraviti!
Najmanje 13 bodova zahtijeva značajno poboljšanje.
Zapravo, rješenje je prilično jednostavno: potrebni su jednaki okvirni uslovi za zakonsko sredstvo plaćanja.
I oni se tada moraju primjenjivati na svu zakonsku valutu, tj. na e-euro kao i na gotovinu.
Ne može biti da se jednom zakonskom sredstvu plaćanja daje povlašteni tretman u odnosu na drugo.
Ovaj video je upućen svim članovima Evropskog parlamenta i članovima Njemačkog parlamenta.
Nijedan političar ne bi smio reći da nije znao.
Hvala vam puno što ste odvojili vrijeme da razmotrite ovo važno pitanje.
A ako to još niste učinili, molim vas potpišite moju peticiju za gotovinu www.bargelderhalt.eu