Jedan od problema koji trenutno pogađa mnoge zemlje jest budućnost gotovine.
Postoji rizik da će u bliskoj budućnosti biti zamijenjen digitalnim eurom.
Pogledajmo kako se ovo razvilo:
● U listopadu 2021. godine Eurosustav je pokrenuo projekt "Digitalni euro" s dvogodišnjom istražnom fazom.
● U lipnju 2023. predstavljen je početni koncept dizajna digitalnog eura pod nazivom "Paket jedinstvene valute".
● Dana 1. studenoga 2025. Eurosustav je prešao u sljedeću fazu projekta.
Cilj je pripremiti Eurosustav za moguće lansiranje digitalnog eura 2029. godine.
Razvoj strategije gotovine Eurosustava trenutno nudi jedinstvenu i obećavajuću priliku da se gotovina zakonski utvrdi.
Ovo je jedini način da se osigura njegovo dugoročno očuvanje.
Jedan od temelja za to jest da mora postojati obveza prihvaćanja ne samo digitalnog eura, nego i gotovine.
Obveza prihvaćanja znači da primatelji moraju prihvatiti eurobankovke i kovanice kao zakonsko sredstvo plaćanja.
Gotovina je stoljećima provjereno i isprobano sredstvo plaćanja i trebala bi nam ostati dostupna.
Jeste li znali da, bez obzira na ishod ove rasprave, svaka je osoba odgovorna za očuvanje gotovine?
Očuvanje gotovine uvelike ovisi o tome koliko se često ona još uvijek koristi – a to ovisi o stanovništvu.
Ali tko od nas to zaista zna?
Godinama su mnogi bez razmišljanja podlegli praktičnosti.
SADA (!) je ključna faza za dobivanje gotovine!
Ovo zahtijeva dvije radnje od stanovništva:
1. Potpišite danas ponuđene peticije za očuvanje gotovine kako bi i dalje postojala obveza njezina prihvaćanja.
2. Platite gotovinom i ostavite debitnu karticu kod kuće.
Ne može biti u redu da gospodarstvo nameće digitalna plaćanja ljudima, čime podržava želju političara za kontrolom.
U sljedećem videu Hansjörg Stützle, osnivač inicijative Bargelderhalt, opisuje kako gotovina biva
istiskivana i kakvu moć svatko od nas ima da to spriječi.
Upotrijebimo ih zajedno!
"Samo bih dodala da ovaj digitalni euro, naravno, neće zamijeniti gotovinu, već će je nadopuniti."
Slijedi li politika ovu smjernicu?
Hoće li e-euro nadopuniti ili zamijeniti gotovinu?
Sada imamo jedinstvenu priliku da gotovinu utemelimo u zakonima diljem Europe.
Zovem se Hansjörg Stützle.
Ja sam pokretač peticije za gotovinu bargelderhalt.eu, koju je već potpisalo više od 200.000 ljudi.
Prvo pogledajmo činjenice.
Europska komisija je predložila dva prijedloga uredbi: jednu za e-euro i jednu za gotovinu.
Problem: e-euro, na primjer, trebao bi biti jasno prihvaćen na blagajnama trgovina, dok gotovina ne bi smjela.
To znači da bi trgovine mogle i dalje odbiti gotovinu, ali ne i e-euro.
Ne moraš biti prorok da vidiš da će na ovoj osnovi gotovina biti istisnuta i da nema šanse za dugoročno preživljavanje.
Srećom, ove dvije predložene uredbe još nisu usvojene i stoga se mogu izmijeniti.
Ovi su trenutačno pred Odborom Europskog parlamenta za gospodarska i monetarna pitanja, poznatim kao ECON odbor.
Kad čujem izjave nekih političara u ovom odboru, osjećam tjeskobu i strah.
Trenutno je budućnost našeg novca u rukama male skupine političara.
Gospodin Repasi, član Europskog parlamenta i član Odbora za gospodarska i monetarna pitanja (ECON), objavio je video
koji se, s najboljom voljom na svijetu, ne može ignorirati.
Kao što gospodin Repasi kaže na samom početku videa: "Prvo, dobre vijesti. Nitko ne želi ukinuti gotovinu."
Da, tko je nitko?
"Zabrinuti smo zbog gotovine."
Mislim da bi to trebalo dematerijalizirati.
Svijet ima dovoljno robusnu tehnologiju.
I vjerujem da bi vlade bile zainteresirane za ovo.
"Ali gotovina je i dalje glavni problem."
Usput, uvijek sam onima koji me pitaju kako zaustaviti trgovinu drogom u našim susjedstvima
govorio da postoji prilično jednostavna mjera za to:
Ukinuće gotovine spriječilo bi pojavu žarišta trgovine drogom.
"Želimo beskontaktno društvo."
Obrada čekova i gotovine u našoj tvrtki košta nas pet milijardi dolara.
Želite li beskontaktno društvo?
Težimo za ... Imamo više za dobiti nego itko drugi.
"Moj je cilj da se odmaknemo od tradicionalnih novčanica – gotovine – i prijeđemo na digitalne račune."
Želim da naše društvo postane beskontaktno društvo.
"U Italiji se vodi rasprava o tome treba li gornja granica gotovinskih plaćanja biti
postavljena na tisuću ili na tri tisuće."
Po mom mišljenju, trebalo bi biti nula.
"Moramo prijeći na elektroničko plaćanje."
Moramo krenuti prema beskontaktnom društvu!
Ako želimo prijeći s gotovine, moramo, za ime Boga, poticati transakcije putem mobilnih telefona i
kreditnih kartica te razviti poslovni model temeljen na pružateljima digitalnih platnih usluga!
Ove izjave pokazuju pritisak pod kojim je gotovina.
Kad smo već kod toga, gospodine Repasi, što vi podrazumijevate pod ukidanjem gotovine ako
više ne možete plaćati gotovinom u trgovinama?
U Nizozemskoj, na primjer, 21% ljekarni i 38% kina ne prihvaćaju gotovinu.
Je li vam to promaklo, gospodine Repasi?
Imate nastavničku poziciju u Rotterdamu, gradu u kojem javni prijevoz više ne prihvaća gotovinu.
A što te navodi na pomisao da nitko ne želi ukinuti gotovinu?
Već je u punom jeku.
Zar to nije isto što i ukidanje gotovine ako ne možete platiti prijenosno računalo od 500 funti gotovinom?
Ovo je upravo situacija koju već dugo imamo u Grčkoj.
To je zato što postoji gotovinski limit od 500 eura.
Štoviše, pojam "ograničenje gotovine" također umanjuje činjenice.
Uostalom, ograničenje gotovine je već zabrana gotovine.
To znači da je zakonom zabranjeno i kažnjivo plaćati gotovinom za robu, trgovačku robu i usluge u iznosu iznad ove granice.
Beskontaktni svijet nam se približava, korak po korak.
Ovo se može vrlo jasno uočiti u gotovinskim ograničenjima.
Kad se uvede ograničenje gotovine, ono se obično smanjuje i nikada više ne povećava.
To je već bio slučaj u devet zemalja EU.
Navodim Belgiju, Grčku i Dansku kao primjere ovoga.
Ali u stvarnosti je situacija s gotovinom mnogo dramatičnija.
U konačnici je gotovina povezana s potražnjom.
Dakle, koriste li ljudi gotovinu.
Imao sam priliku postaviti gospodinu Hardtu, voditelju Odjela za gotovinu u Deutsche Bundesbanku,
najvažnije pitanje tijekom rasprave na javnoj televiziji SWR.
Pogledajte sami kako je odgovorio na moje pitanje:
"Možda biste također trebali definirati što je potražnja?"
Koliki mora biti omjer gotovinskog plaćanja?
Nažalost, građani više nemaju gotovinu u svojim rukama jer se gospodarstvo okrenulo odbacivanju gotovine.
Čini se da ovdje u Njemačkoj sada postoje trgovci koji odbijaju prihvatiti gotovinu.
I znamo da, na toj osnovi, gotovina dugoročno nema šanse za preživljavanje, jer gospodarstvo odlučuje
imamo li mi, kao građani, mogućnost plaćanja gotovinom.
"Ali mi smo upravo razgovarali o Bundesbanku."
Dao bih gospodinu Hardtu još jednu priliku da odgovori na pitanje.
Osnovno pitanje je: biste li zaista željeli da Deutsche Bundesbank nastavi tiskati novac ako biste
bili posljednja osoba u Njemačkoj koja želi gotovinu?
Pa gdje je ta granica?
"Vjerujem da pitanje nije hoće li Deutsche Bundesbank tiskati novčanice."
Pitanje je zapravo, hoće li upotreba gotovine značajno opasti – ionako iza nje stoji infrastruktura.
A pitanje je: bi li imalo smisla održavati ih ako bi upotreba gotovine bila tako niska?
Dakle, ako biste bili posljednja osoba koja je platila gotovinom, sigurno bi se postavilo pitanje:
Tko još za vas posluje gotovinski automat i koji trgovci još prihvaćaju gotovinu?
Dakle, sada smo pogodili u sridu:
Budućnost gotovine u konačnici ovisi o potražnji.
Dakle, kad ljudi gotovo nikad više ne plaćaju gotovinom, jer više ne mogu plaćati
gotovinom, na primjer, infrastruktura postaje preskupa.
A političari će onda reći da je to nesrazmjerno i da društvo ne može podnijeti te troškove.
Nadalje, šef Središnjeg odjela za gotovinu Deutsche Bundesbanka, gospodin Hardt, nije
komentirao kada bi ta prekretnica nastupila.
Stoga je moja procjena sljedeća:
Ako omjer gotovinskih isplata padne ispod 15 posto, odnosno najkasnije ispod 10 posto, ovaj
argument proporcionalnosti postat će sve istaknutiji.
Ne samo Deutsche Bundesbank, nego i ECB je nedvosmislen u svojoj izjavi:
Eurosustav će nastaviti opskrbljivati novčanicama i omogućavati njihovo korištenje sve dok postoji potražnja.
Ali što je gospodin Repasi opet rekao?
Prvo, dobre vijesti: nitko ne želi ukinuti gotovinu.
Zar nitko zapravo ne želi riješiti se gotovine?
Činjenica je da gotovina već biva istiskivana.
Jer je trgovcima prilično jednostavno odbiti gotovinu.
Gospodin Repasi objašnjava situaciju:
Nitko ne želi ukinuti gotovinu. Ali u svakodnevnom životu uspostavila se praksa da trgovine na ulazu postavljaju natpis
"Bez gotovine" i odbijaju prihvatiti gotovinu na blagajni.
Da, gospodine Repasi, to je apsolutno točno.
I upravo ovako će gotovina biti ukinuta.
Jer više mi, građani, ne držimo budućnost gotovine u svojim rukama, nego gospodarstvo.
Gospodarstvo odlučuje smiju li mi građani plaćati gotovinom.
Slijedi da to znači:
Svatko tko inzistira na gotovinskoj uplati neka pronađe drugog prodavača.
Vau, kako velikodušno.
Sada možemo potražiti novog prodavača.
Prijenesimo ovu situaciju u stvarni život.
Moj pekar više ne prima gotovinu.
Dakle, moram voziti pet kilometara dalje da kupim peciva.
Dakle, sada se ukrcaj u autobus.
I vozač autobusa kaže: Žao mi je, sada prihvaćamo samo plaćanje karticama.
Stoga gotovinska plaćanja nisu dopuštena.
Kako doći do najbliže pekare?
A kako doručak završi na mom tanjuru?
Sve je to već dio svakodnevnog života na mnogim mjestima u Europi danas.
Ovo mi se dogodilo u Heidelbergu.
Uvjerite se sami:
Trenutno sam u Heidelbergu i upravo ću se ukrcati u ovaj autobus – vidjet ćemo što će se sljedeće dogoditi.
Ali još uvijek ima vremena.
Da, upravo sam se preplašio.
Ne, ne, ne, još četiri minute do kraja.
Onda želim kartu za grad.
Gotovina više nije opcija.
Više nije moguće?
Uopće ne.
Ne mogu nigdje ići, nema autobusa.
Više nema autobusa?
Više nema autobusa.
Ovdje u Heidelbergu, gdje nema nijednog autobusa, više ne mogu platiti jedino zakonsko sredstvo plaćanja?
Ne, sada je promijenjeno. Imali smo šestomjesečni prijelazni period i sada ništa više ne funkcionira s novcem.
Ništa više ne radi – a što će, na primjer, sada raditi djeca, osobe s invaliditetom ili starije osobe?
Ovdje je potrebna hitna akcija kako bi se budućnost povrata novca vratila u ruke javnosti.
I to je moguće samo ako se od poduzeća i državnih agencija zahtijeva da prihvaćaju gotovinu.
Ovo je jedini način da se osigura sloboda izbora – plaćanje gotovinom.
93 posto britanskih građana to želi.
Mnoge zemlje u Europi već su uvele takvu obvezu prihvaćanja.
U zemljama prikazanim u zelenoj boji trgovcima nije dopušteno jednostavno odbiti gotovinu postavljanjem natpisa na vrata.
Postoje valjani razlozi za uvođenje ove obveze prihvaćanja.
Pogledajmo Norvešku, koja je 2024. godine uvela ovu obvezu prihvaćanja otpada.
Razlog za ovo?
Istraživanja su pokazala da je do 600.000 Norvežana digitalno nepismeno.
To odgovara na više od 10 posto stanovništva.
Primjena ove brojke na Njemačku značila bi da bi više od 8 milijuna ljudi bilo isključeno iz javnog sudjelovanja.
Zar to nije ozbiljno kršenje temeljnih prava?
Pogledajmo kako gospodin Repasi opisuje trenutno pravno mišljenje u Njemačkoj:
Nema obveze prihvatiti gotovinu od privatnih osoba.
Nikada nisu postojali zbog slobode ugovora, koja je zaštićena temeljnim pravima.
Da, gospodine Repasi, to je pravno mišljenje, na primjer, Deutsche Bundesbank.
Pa kakvo pravo imaju trgovci da odbijaju gotovinu?
Upitajmo odvjetnika i člana Izvršnog odbora Deutsche Bundesbanka ovdje u Frankfurtu am Mainu.
"Imate visoku pravnu instituciju slobode ugovora."
Uvjeti plaćanja mogu se tamo navesti.
Kupac može, u načelu, odbiti ugovor i odlučiti da nešto ne kupi.
Ali što je sa svim ostalim temeljnim pravima, poput prava na sudjelovanje u javnom životu, zaštite privatnosti,
zabrane diskriminacije i mnogih drugih temeljnih prava?
Ako dopustimo da se ovo dogodi, gotovina bi bila istisnuta iz gospodarstva.
Zakon najjačih bi prevladao.
Pogledajmo ovo pobliže.
Ja sam iz poslovnog svijeta i znam da je sloboda ugovora važna prednost.
Ali ne smijemo pretjerati.
Kada su kupci i prodavači na jednakim položajima, sloboda ugovaranja je korisna.
Ali ne bi trebalo biti tako da jači nameće svoju volju slabijima.
Zato slabiji članovi moraju biti zaštićeni, baš kao što to već čine mnoge europske zemlje obveznim prihvaćanjem gotovine.
Uvođenje obveze prihvaćanja gotovine je u svakom slučaju politički izvedivo!
To je dokazano predloženom regulativom za digitalni euro.
To je zato što je jasno navedeno da se mora prihvatiti na blagajni trgovine, kao i od državnih vlasti na .
A što je s gotovinom?
Sada vas moram zamoliti da budete strpljivi dok iznosim odlomak koji je vrlo složen i može se razumjeti tek nakon višestrukog
slušanja. Nažalost, to je često slučaj s odvjetnicima.
Ali ostanite uz nas, objasnit ću to za trenutak.
"Ali on se na jednom točku izlaže riziku."
Jednostrane ex ante iznimke gotovine od strane trgovaca na malo ili pružatelja usluga, na primjer postavljanjem znaka "ne
prihvaćamo gotovinu", izričito su isključene iz ove iznimke.
Drugim riječima, zabranjeno.
Gospodin Repasi ovdje pokušava objasniti da predložena regulativa o gotovini očito propisuje da trgovci na malo ne
smiju odbiti gotovinu jednostavnim znakom na ulaznim vratima.
On čak kaže da bi to bilo zabranjeno.
Gospodin Repasi se ovdje uvelike vara.
Samo članak 10. predložene uredbe o e-euru izričito navodi da jednostrano odbijanje uz znak na
vratima trgovine ne spada pod slobodu ugovaranja.
U predloženoj uredbi o gotovini nema nikakvog spomena ovoga.
Ispod ćete pronaći detaljan akademski esej o ovoj temi.
Prof. dr. Zeitler, odvjetnik i bivši potpredsjednik Bundesbanka, dolazi do potpuno drugačijeg zaključka od gospodina Repasija.
Napisao je u novinama Börsenzeitung:
Prvo, iako je nacrt uredbe Europske komisije iz lipnja 2023. naizgled opsežan, on je 'mek' u svojoj formulaciji ključne točke
o pravu kupca na korištenje gotovine u poslovnim transakcijama.
Prema članku 5. nacrta, i dalje bi bilo moguće isključiti gotovinu, na primjer u općim
uvjetima poslovanja ili s natpisima "Bez gotovine".
Poput prof. Zeitlera, ECB također zahtijeva da se u propis uključi odredba koja
zabranjuje jednostrano odbijanje uz natpis na vratima.
Citim:
U predloženo pravilnike treba uključiti novu odredbu koja jasno navodi da su jednostruke iznimke gotovine unaprijed zabranjene.
Program Plusminus ARD-a također dolazi do istog zaključka:
EU je jasno definirala obvezu prihvaćanja digitalnog eura kao zakonskog sredstva plaćanja – ali ne i za novčanice i kovanice.
Ukratko:
1. Gospodarstvo sve više odbacuje gotovinu.
To znači da kafići, restorani, pekare i slastičarnice sve češće odbijaju gotovinu.
2. Država sve više odbacuje gotovinu.
To znači da sve više gradskih otvorenih bazena, gradskih ureda, autobusa i tramvaja,
parkirališta i parkirnih mjesta odbija gotovinu.
Građani se prisiljavaju na digitalna plaćanja.
3. E-euro će postati konkurent gotovini.
Trenutno imamo dvije metode plaćanja.
Prvo, digitalni novac, poznat kao skripturalni novac, i gotovina, jedino zakonsko sredstvo plaćanja.
Kada se uvede e-euro, postojat će drugi zakonski prihvatljivi novac.
E-euro se također može koristiti za plaćanja u maloprodajnim objektima.
To znači da će postati izravan konkurent gotovini i prirodno će joj oduzeti tržišni udio.
4. Središnje banke povezuju budućnost gotovine s potražnjom.
ECB je već zauzeo nedvosmislen stav o ovom pitanju.
Citim: "Eurosustav će nastaviti opskrbljivati novčanicama i omogućavati njihovo korištenje sve dok postoji potražnja."
Gotovina nema šanse za preživljavanje.
Kao što je predviđeno za e-euro, sada postoji i potreba za zakonskom obvezom prihvaćanja gotovine.
Imajte na umu da je obveza prihvaćanja gotovine samo jedan primjer iz predložene uredbe koja hitno treba biti poboljšana.
Po našem mišljenju, postoji najmanje 13 točaka koje se apsolutno moraju poboljšati.
Već smo poslali ovih 13 prijedloga za poboljšanje u pismu Odboru za monetarne poslove Europskog parlamenta.
Ali vratimo se na izjavu gospođe Lagarde.
Samo bih želio dodati da ovaj digitalni euro, naravno, neće zamijeniti gotovinu, već će je nadopuniti.
Uputa gospođe Lagarde je jasna:
e-euro je namijenjen kao dopuna gotovini, a ne kao njena zamjena.
Evo metafore za ovo:
Novac nam pruža mnoge različite prednosti.
Želio bih ovo simbolizirati ovim buketom cvijeća.
I svaki je cvijet blagodat koja nam već dugo osigurava novac.
EU sada želi imati još jedno zakonsko sredstvo plaćanja, naime e-euro.
Zahtjev je da e-euro nadopunjuje gotovinu – da u suštini bude dodatak.
Ali cilj nije da e-euro postupno gura gotovinu u kut i na kraju je ukloni.
Nažalost, predložene uredbe su formulirane na takav način da favoriziraju
neuspostavljeni zakonski platni sredstvo i štete gotovini.
Prema važećoj regulativi o gotovini, gotovina nema dugoročne izglede.
Ovdje su hitno potrebna poboljšanja!
Najmanje 13 bodova zahtijeva značajno poboljšanje.
Zapravo je rješenje prilično jednostavno: potrebni su jednaki okvirni uvjeti za zakonsko sredstvo plaćanja.
I oni se potom moraju primjenjivati na svu zakonsku valutu, tj. na e-euro kao i na gotovinu.
Ne može biti da se jednom zakonskom sredstvu plaćanja daje povlašteni tretman u odnosu na drugo.
Ovaj video je namijenjen svim članovima Europskog parlamenta i članovima njemačkog parlamenta.
Nijedan političar ne bi smio moći reći da nije znao.
Hvala vam puno što ste odvojili vrijeme da razmotrite ovo važno pitanje.
A ako to još niste učinili, molim vas potpišite moju peticiju za gotovinu www.bargelderhalt.eu