Један од проблема који тренутно погађа многе земље је будућност готовине.
Постоји ризик да у блиској будућности буде замењен дигиталним евром.
Хајде да погледамо како се ово развило:
● У октобру 2021. године, Еуросистем је покренуо пројекат "Дигитални евро" са двогодишњом истражном фазом.
● У јуну 2023. године представљен је почетни концепт за дизајн дигијалног евра под називом "Пакет једине валуте".
● 1. новембра 2025. године Еуросистем је прешао у следећу фазу пројекта.
Циљ је да се Еуросистем припреми за могуће издавање дигијалног евра 2029. године.
Развој стратегије готовине Еуросistema тренутно пружа јединствену и обећавајућу прилику да готовина буде утврђена у закону.
Ово је једини начин да се обезбеди његово дугорочно очување.
Један од разлога за ово је да мора постојати обавеза да се прихвати не само дигитални евро, већ и готовина.
Обавеза прихватања значи да примаоци морају прихватити евробанкноте и еврокованице као законско средство плаћања.
Готови новац је вековима проверено и испробано средство плаћања и треба да нам остане на располагању.
Да ли сте знали да, без обзира на исход ове дискусије, сваки појединац сам одлучује о очувању новца?
Очување новца углавном зависи од тога колико се он још увек користи – а то је на становништву.
Али ко међу нама заиста зна?
Годинама су многи без размишљања подлегли погодности.
САД (!) је кључна фаза за добијање новца!
Ово захтева две акције од становништва:
1. Потпишите данас понуђене петиције за очување готовине како би и даље постојала обавеза да се она прихвата.
2. Платите готовином и оставите дебитну картицу код куће.
Не може бити у реду да економија приморава људе на дигитално плаћање и тиме подржава жељу политичара за контролом.
У следећем видео снимку, Хансјорг Штуцле, оснивач иницијативе Bargelderhalt, објашњава како готовина бива
истиснута и какву моћ свако од нас има да то спречи.
Хајде да их заједно користимо!
"Само бих додала да овај дигитални евро, наравно, неће заменити готовину, већ ће је допунити."
Да ли политика прати овај смерница?
Да ли ће е-евро допунити или заменити готовину?
Сада имамо јединствену прилику да уновчимо новац у закону широм Европе.
Моје име је Хансјорг Штуцле.
Ја сам иницијатор новчане петиције bargelderhalt.eu, коју је већ потписало далеко преко 200.000 људи.
Хајде прво да погледамо чињенице.
Европска комисија је предложила два прописа: један за е-евро и један за готовину.
Проблем: е-евро, на пример, треба јасно да буде прихваћен на касама у продавницама, док готовина не би требало.
То значи да продавнице могу и даље да одбијају готовину, али не и е-евро.
Не мораш бити пророк да би схватио да ће на овој основи готовина бити истиснута и да нема шансе за дугорочно опстанак.
Срећом, ова два предложена прописа још нису усвојена и стога се могу изменити.
Ови предлози су тренутно пред Одбором Европског парламента за економска и монетарна питања, познатим као ECON одбор.
Када чујем изјаве неких политичара у овом одбору, осећам анксиозност и страх.
Тренутно је будућност нашег новца у рукама мале групе политичара.
Господин Репаси, члан Европског парламента и члан Комитета ECON, објавио је видео који се не
може игнорисати, чак ни уз најбољу вољу на свету.
Као што господин Репаси каже на самом почетку видеа: "Прво, добре вести. Нико не жели да укине готовину."
Да, ко је нико?
"Забринути смо због готовине."
Мислим да би то требало дематеријализовати.
Свет има довољно робусну технологију.
И верујем да би владе биле заинтересоване за ово.
"Али готовина је и даље главни проблем."
Успут, увек сам говорио онима који ме питају како да зауставе трговину дрогом у нашим
суседствима да постоји прилично једноставна мера (за то):
Укидање готовине би спречило појаву центара за трговину дрогом.
"Ми желимо друштво без готовине."
Обрада чекова и готовине у нашој компанији кошта нас пет милијарди долара.
Да ли желите безготовинско друштво?
Ми тежимо ка ... Имамо више да добијемо него било ко други.
"Мој циљ је да се удаљимо од традиционалних новчаница – готовине – и пређемо на дигиталне рачуне."
Желим да наше друштво постане безготовинско друштво.
"У Италији се води дебата о томе да ли ограничење готовине треба да буде постављено на хиљаду или на три хиљаде."
По мом мишљењу, требало би да буде нула.
"Морамо превазићи готовину."
Морамо да се кренемо ка безготовинском друштву!
Ако желимо да пређемо на безготовинско плаћање, морамо, за име Бога, промовисати трансакције преко мобилних
телефона и кредитних картица и развити пословни модел заснован на пружаоцима дигиталних платних услуга!
Ове изјаве показују притисак под којим се налази готовина.
Уосталом, господине Репаси, шта ви подразумевате под укидањем готовине, ако више не можете да платите готовином у продавницама?
У Холандији, на пример, 21% апотека и 38% биоскопа не прихватају готовину.
Да ли сте то пропустили, господине Репаси?
Имате наставничку позицију у Ротердаму, граду у којем јавни превоз више не прихвата готовину.
И шта те наводи да мислиш да нико не жели да укине готовину?
Већ је у пуном јеку.
Зар то није исто што и укидање готовине ако не можете да платите лаптоп од 500 фунти у готовини?
Ово је управо ситуација коју већ дуго имамо у Грчкој.
То је зато што постоји готовински лимит од 500 евра.
Штавише, термин "лимит готовине" такође умањује чињенице.
Уосталом, ограничење готовине је већ забрана готовине.
То значи да је по закону забрањено и кажњиво плаћати готовином за робу, трговачку робу и услуге износ већи од овог.
Безналични свет нам се полако приближава, корак по корак.
Ово се може јасно уочити у границама готовинских средстава.
Када се уведе ограничење готовине, оно се обично смањује и никада више не повећава.
Ово је већ био случај у девет земаља ЕУ.
Наводим Белгију, Грчку и Данску као примере овога.
Али у стварности је ситуација са готовином много драматичнија.
У крајњем, готовина је повезана са потражњом.
Дакле, да ли људи користе готовину.
Имао сам прилику да поставим господину Хардту, шефу Одсека за готовину у Дојче Бундесбанку, пресудно
важно питање током дискусије на јавном сервису SWR.
Погледајте сами како је одговорио на моје питање:
"Можда бисте такође требали да дефинишете шта је потражња?"
Колико висок мора да буде однос готовинског плаћања?
Нажалост, грађани више немају готовину у рукама јер се економија окренула одбацивању готовине.
Изгледа да овде у Немачкој сада постоје продавци који одбијају да примају готовину.
И знамо да, на тој основи, готовина нема никакве шансе за опстанак на дужи рок, јер привреда одлучује да ли
ми, као грађани, имамо могућност да платимо готовином.
"Али смо управо причали о Бундесбанку."
Дао бих господину Хардту још једну прилику да одговори на питање.
Основно питање је: да ли бисте заиста желели да Дојче Бундесбанк настави да штампа новац ако бисте
били последња особа у Немачкој која жели готовину?
Па где је тај праг?
"Верујем да питање није да ли Дојче Бундесбанк штампа новчанице."
Питање је, пре свега, да ли ће употреба готовине значајно опасти – уосталом, иза употребе готовине стоји инфраструктура.
И питање је: да ли би имало смисла одржавати их ако би употреба готовине била тако ниска?
Дакле, ако бисте били последња особа која је платила готовином, сигурно би се појавило питање:
Ко још увек има банкомат за вас и који трговци још увек прихватају готовину?
Дакле, сада смо погодили у срж:
Будућност готовине у крајњем зависи од потражње.
Дакле, када људи скоро никада више не плаћају готовином, јер више не могу да плаћају
готовином, на пример, инфраструктура постаје прескупа.
А политичари ће онда рећи да је ово несразмерно и да друштво не може да поднесе те трошкове.
Штавише, шеф Централног одељења за готовину Немачке Бундесбанке, господин Хардт, није се
осврнуо на питање када би та прекретница наступила.
Стога је моја процена следећа:
Ако однос готовинског плаћања падне испод 15 одсто, или најкасније испод 10 одсто, овај
аргумент пропорционалности ће постати све истакнутији.
Не само Дојче Бундесбанк, већ и ЕЦБ је недвосмислена у својој изјави:
Еуросистем ће наставити да обезбеђује новчанице и омогућава њихову употребу све док постоји потражња.
Али шта је господин Репаси опет рекао?
Прво, добре вести: нико не жели да укине готовину.
Зар нико заиста не жели да укине готовину?
Чињеница је да готовина већ бива истиснута.
Јер је трговцима прилично једноставно да одбију готовину.
Господин Репаси објашњава ситуацију:
Нико не жели да укине готовину. Али у свакодневном животу успоставила се пракса да продавнице на улазу постављају
знак "Без готовине" и одбијају да примају готовину на каси.
Да, господине Репаси, то је апсолутно тачно.
И управо овако ће готовина бити укинута.
Јер више ми, грађани, не држимо будућност готовине у нашим рукама, већ економија.
Економија одлучује да ли ми, грађани, смемо да платимо готовином.
Сходно томе, ово значи:
Свако ко инсистира на плаћању готовином нека нађе другог продавца.
Вау, како љубазно.
Сада можемо да тражимо новог продавача.
Пренесемо ову ситуацију у стварни живот.
Мој пекар више не прима готовину.
Дакле, морам да возим још пет километара да купим лепиње.
Сада се укрцај у аутобус.
А возач аутобуса каже: Извините, сада прихватамо само плаћање картицама.
Стога готовинска плаћања нису дозвољена.
Како да дођем до најближе пекаре?
И како доручак заврши на мом тањиру?
Све ово је већ део свакодневног живота на многим местима у Европи данас.
Ово ми се догодило у Хајделбергу.
Уверите се сами:
Тренутно сам у Хајделбергу и управо ћу ући у овај аутобус – да видимо шта ће се даље десити.
Али још увек има времена.
Да, управо сам се препао.
Не, не, не, још увек четири минута.
Онда желим карту за град.
Готовина више није опција.
Да ли више није могуће?
Никако.
Не могу нигде да одем, нема аутобуса.
Више нема аутобуса?
Више нема аутобуса.
Овде у Хајделбергу, где нема ниједног аутобуса, више не могу да платим јединим законским средством плаћања?
Не, сада је промењено. Имали смо шестомесечни прелазни период, и сада ништа више не функционише са новцем.
Ништа више не функционише – а шта ће, на пример, сада радити деца, особе са инвалидитетом или стари људи?
Овде је потребна хитна акција да би се будућност кешбека вратила у руке јавности.
И ово је могуће само ако се од предузећа и државних органа захтева да прихватају готовину.
Ово је једини начин да се гарантује слобода избора – плаћање готовином.
93 одсто британских држављана то жели.
Многе земље у Европи су већ увеле такву обавезу да то прихвате.
У земљама приказаним у зеленој боји, трговци на мало не смеју једноставно одбити готовину постављањем знака на вратима.
Постоје ваљani разлози за увођење ове обавезе прихватања.
Погледајмо Норвешку, која је 2024. увела ову обавезу прихватања отпада.
Разлог за ово?
Истраживања су показала да је до 600.000 Норвежана дигитално неписмено.
Ово одговара више од 10 процената становништва.
Примењивање овог броја на Немачку значило би да би више од 8 милиона људи било искључено из јавног учешћа.
Зар то није озбиљно кршење основних права?
Хајде да видимо како господин Репаси описује тренутно правно мишљење у Немачкој:
Не постоји обавеза да приватна лица примају готовину.
Они такође никада нису постојали, због слободе уговора, која је заштићена основним правима.
Да, господине Репаси, то је правно мишљење, на пример, Дојче Бундесбанке.
Па какво право продавци имају да одбију готовину?
Хајде да питамо адвоката и члана Извршног одбора Дојче Бундесбанке овде у Франкфурту на Мајни.
"Имате високу правну институцију слободе уговора."
Услови плаћања могу се тамо навести.
Купац у суштини може да одбије уговор и одлучи да нешто не купи.
Али шта је са свим осталим основним правима, као што су право на учешће у јавном животу, заштита
приватности, забрана дискриминације и многа друга основна права?
Ако дозволимо да се ово догоди, готовина би била истиснута из економије.
Закон најјачег би превладао.
Хајде да ово погледамо ближе.
Ја лично потичем из пословног света и знам да је слобода уговора важна предност.
Али не сме се превише занети.
Када су купци и продавци у равноправном положају, слобода уговора је корисна.
Али не би требало да јачи намета своју вољу слабијем.
Зато се слабији чланови морају заштитити, баш као што то већ чине многе европске земље обавезном прихватањем готовине.
Увођење обавезе пријема готовине је у сваком случају политички изводљиво!
Ово је демонстрирано предложеном регулативом за дигитални евро.
Ово је зато што је јасно наведено да мора бити прихваћено на каси продавнице, као и од државних власти на .
А шта је са готовином?
Сада морам да вас замолим за стрпљење док износим један веома сложен одломак који се може разумети тек након неколико
пута слушања. Нажалост, то је често случај са адвокатима.
Али останите уз нас, објаснићу то за тренутак.
"Али он се у једној тачки усуђује да ризикује."
Једнострана претходна искључења готовине од стране трговаца на мало или пружалаца услуга, на пример постављањем знака
"не примамо готовину", изричито су искључена из овог изузећа.
Другим речима, забрањено.
Господин Репаси овде покушава да објасни да предложена регулатива о готовини очигледно прописује да трговци на мало не
смеју одбити готовину једноставним знаком на улазним вратима.
Он чак каже да би то било забрањено.
Господин Репаси се овде веома заблуђује.
Само члан 10 предложене уредбе о е-евру експлицитно наводи да једнострано одбијање уз знак на
вратима продавнице не спада у слободу уговора.
У предложеној уредби о готовини нема помена овога.
Испод ћете пронаћи детаљан академски есеј о овој теми.
Проф. др Зајтлер, правник и бивши потпредседник Бундесбанке, долази до потпуно другачијег закључка од господина Репасија.
Он је написао у новинама "Борсенцајтунг":
Прво, иако је нацрт уредбе Европске комисије из јуна 2023. године наизглед обимна, она је "мека" у формулацији кључне одредбе о
праву потрошача да користи готовину у пословним трансакцијама.
Према члану 5 нацрта, и даље би било могуће искључити готовину, на пример у општим
условима пословања или уз натписе "Без готовине".
Као и проф. Зајтлер, ЕЦБ такође захтева да у пропис буде укључена одредба која забрањује једнострано одбијање уз знак на вратима.
Цитирам:
У предложену уредбу треба укључити нову одредбу која јасно наводи да су једнострана искључења готовине унапред забрањена.
Програм Plusminus АРД-а такође долази до истог закључка:
ЕУ је јасно дефинисала обавезу коришћења законског средства плаћања за дигијални евро – али не и за новчанице и новчиће.
Да резимирамо:
1. Економија све више одбацује готовину.
Ово значи да кафићи, ресторани, пекаре и сладоледарнице све чешће одбијају готовину.
2. Држава све више одбија готовину.
Ово значи да градски отворени базени, градске управе, аутобуси и трамваји, паркинзи и паркинг места све чешће одбијају готовину.
Грађани се приморавају на дигитално плаћање.
3. Е-евро постаје конкурент готовини.
Тренутно имамо два начина плаћања.
Прво, дигитални новац, познат као скриптурни новац, и готовина, једини законски средство плаћања.
Када буде уведен е-евро, постојаће други законски платни средство.
Е-евро се такође може користити за плаћања у малопродајним радњама.
То значи да ће постати директан конкурент готовини и природно ће одузети тржишни удео готовини.
4. Централне банке повезују будућност готовине са потражњом.
ЕЦБ је већ zauзела јасан став по овом питању.
Цитирам: "Еуросистем ће наставити да обезбеђује новчанице и омогућава њихову употребу све док постоји потражња за њима."
Готов новац нема никакве шансе за преживљавање.
Као што је предвиђено за е-евро, сада постоји и потреба за законском обавезом пријема готовине.
Имајте на уму да је обавеза пријема готовине само један пример из предложене регулативе која хитно треба да се побољша.
По нашем мишљењу, постоји најмање 13 тачака које апсолутно морају бити побољшане.
Већ смо послали ових 13 предлога за побољшање у писму Одбору за монетарна питања Европског парламента.
Али да се вратимо на изјаву госпође Лагард.
Само бих желео да додам да овај дигитални евро, наравно, неће заменити готовину, већ ће је допунити.
Директива госпође Лагард је јасна:
Е-евро је намењен да допуни готовину, а не да је замени.
Ево метафоре за ово:
Готов новац нам пружа многе различите предности.
Желео бих да ово симболизујем овим букетом цвећа.
И сваки цвет је благодат која нам већ дуго времена обезбеђује новац.
ЕУ сада жели да уведе још једно законско средство плаћања, наиме е-евро.
И захтев је да е-евро допуњује готовину – да је он у суштини додатак.
Али циљ није да е-евро постепено истисне готовину у кут и на крају је укине.
Нажалост, предложене одредбе су формулисане на такав начин да фаворизују нерегулисано
законско средство плаћања и дискриминишу готовину.
На основу важећег прописа о готовини, готовина нема дугорочне перспективе.
Ово треба хитно поправити!
Најмање 13 поена захтева значајно побољшање.
Заправо, решење је прилично једноставно: потребни су једнаки оквични услови за законско средство плаћања.
И ови се затим морају примењивати на све законска средства плаћања, односно на е-евро као и на готовину.
Не може бити да се једном законском средству плаћања даје преференцијални третман у односу на друго.
Овај видео је упућен свим члановима Европског парламента и члановима Немачког парламента.
Ниједан политичар не би смео да каже да није знао.
Хвала вам пуно што сте одвојили време да размотрите ово важно питање.
А ако то још нисте учинили, молим вас да потпишете моју петицију за готовину www.bargelderhalt.eu