Évszázadok óta mindig is kísérletet tettek arra, hogy megteremtsék a jobb embert.
Nincs Isten a gépezetben.
És ha ezt kihagyod, akkor az ember ... tehát nincs se célja, se célja, és akkor egyfajta örömgép.
És egyszerűen el kell kerülni ezeket a felfújt gondolatokat, ezeket a lázálmokat.
A Kla.TV ma Dr. Paul Cullen professzorral beszélget a transzhumanizmusról.
Köszönjük szépen, hogy időt szakítottál arra, hogy beszélgess velünk erről az izgalmas témáról!
[Prof. Cullen: Igen, eredetileg Dublinból származom, Írországból.
Ott tanultam humán orvostudományt is, tehát orvos vagyok.
Később molekuláris biológiát és biológiát tanultam Londonban, majd évekig a kutatásban dolgoztam.
Egy nagy laboratóriumot vezetek Münsterben, egy orvosi laboratóriumot, és az ottani egyetemen is dolgozom.
Mint egyetemi docens, ott tartok előadásokat.
Azért kezdtem el foglalkozni a transzhumanizmussal, mert mindig is vonzódtam a sci-fihez, már gyerekkoromban is,
amikor fiatalabb voltam, és magam is sokat foglalkoztam genetikai kutatásokkal, és ez egyszerűen érdekelt.
És először azt hittem, hogy ez csak egy furcsaság, nem mondom komolyan - ez a gazdag emberek egyfajta furcsasága.
Aztán rájöttem, hogy nem, ez egyáltalán nem egy hóbort, és nagyon komolyan gondolják, és ekkor jöttem rá, hogy ez valami nagyon
fontos dolog, mert alapvetően az emberiségről alkotott képünkkel van összefüggésben, és ez nagyon érdekel, és így kerültem bele.
Ma a transzhumanizmusról beszélünk - ez nagy téma a davosi Világgazdasági Fórumon is.
Az egyik főelőadó Yuval Harari volt, aki szerintem a Világgazdasági Fórum prófétája,
ami az emberiség fejlődésének vízióit illeti.
Ezt a "mentő bárkát" hirdeti. Ennek hátterében az áll, hogy a negyedik ipari forradalomban, amely szintén
nagymértékben a mesterséges intelligenciára épül, az emberek alapvetően képtelenek lépést tartani - mondja Harari.
Ez azt jelenti, hogy előbb-utóbb, ha az ember nem optimalizálódik képességei tekintetében, vagyis ha nem képes lépést tartani a
mesterséges intelligenciával, akkor gyakorlatilag elpusztul valahol, mint egy haszontalan lény,
Darwin elmélete szerint teljesen feleslegesen.
Hogyan néz ki ez az emberi optimalizálás, ez a transzhumanizmus a gyakorlatban, tisztán fizikai
értelemben? Mit kell manipulálni az emberekben?
[Prof. Cullen: Nos, a transzhumanizmus az az elképzelés, hogy technikai eszközökkel javítani lehet az embereken.
Az ötlet tehát az, hogy javíthat bizonyos testi funkciókat.
Vannak például olyan emberek, akik nem hallanak.
Ez pedig veleszületett süketség, a belső fül nem alakult ki.
Manapság pedig lehetséges egy mesterséges belső fül felhelyezése, majd ennek a mesterséges belső fülnek a közvetlen
összekapcsolása az agyi pályákkal, ahol a hallás történik, elektronikus úton. És akkor az illető valóban hall.
Tehát kompenzálhatja a rokkantságot?
Vannak kísérletek a vakság leküzdésére, például a retina degenerációja esetében.
Elon Musk egy olyan rendszerben dolgozik, ahol a paraplegiás emberek - hogy ezek az idegpályák - hogy a híd az
idegpályák és az izmok között helyreáll. Ez tehát az első lépés.
És azt kell mondanom, hogy orvosként támogatnám ezt.
Semmi bajom ezzel, évek óta ezt csináljuk.
Gondoljunk csak például a szívbillentyűcserére vagy a szürkehályogra , ahol műlencsét
kapunk, ez ennek a dolognak a folytatása.
Vagy műfogak ...
[Prof. Cullen: "A mesterséges fogak nem érik el az emberi lét lényegét, hogy úgy mondjam. Ez valójában csak az első lépés.
A második szakasz az, hogy nem fogadod el az embereket olyannak, amilyenek, hogy úgy mondjam.
Itt tehát olyan helyzet áll fenn, amikor vissza akarjuk állítani a megzavart normális állapotot.
A következő lépés az, hogy nem vagy elégedett a normális helyzettel, és javítani akarsz rajta.
Ezt angolul enhancement néven nevezik.
És itt van az ötlet - ez az egyik dolog, ami érdekes például a hadsereg számára, hogy úgymond, akár genetikailag, akár a
technológia segítségével képessé tehetünk valakit arra, hogy talán jobban lásson a sötétben, jobban lásson,
jobban halljon, vagy más képességekkel rendelkezzen.
A jobb tájékozódás ...
[Prof Cullen: Pontosan, vagy erősebb, bármi. És itt kezd nehézzé válni a dolog, mert azt is
meg kell nézni, hogy most például melyik a jobb.
Például ma a divatban a szépségnek van egy ideálja - néhány száz évvel ezelőtt egy teljesen más szépségideál volt.
És ha ezt lebontjuk, akkor az az elképzelés, hogy ez bizonyos képességektől függ, hogy az egyik ember akkor - és akkor ez
veszélyessé válik - jobb, teljesítőképesebb , mint a másik.
Mintha fontos lenne, hogy az emberek valahogyan teljesítsenek . És ez a nehéz dolog.
Az elképzelés, csak hogy befejezzem a gondolatot, a transzhumanizmus elképzelése az, hogy először a fejlődés,
majd a továbbfejlesztés bizonyos lehetőségeken keresztül...
De végül az az elképzelés, hogy közvetlenül rácsatlakozhatunk az emberek tudatára, és talán még - és ez sok sci-fi filmben
szerepel - fel is tölthetjük azt valamilyen gépbe, számítógépbe, felhőbe, bármi másba, hogy az emberek
továbbra is a gépben élhessenek, hogy úgy mondjam.
Éppen néhány napja volt egy film egy robottal, ahol ez - és ez egy olyan elképzelés, amely szerintem teljesen téves - de ez az
elképzelés, hogy úgy mondjam, ez a régi elképzelés arról, hogy hogyan élhetünk örökké,
hogyan válhatunk olyanokká, mint az istenek.
Alapvetően ez a lényege.
[Ezért akarja megalkotni a Homo Deust, vagy ahogy Harari úr nevezi, az Ember-Istent.
Ha az embereket optimalizálni lehetne, vagyis ha valahogyan be lehetne őket programozni, nem is tudom, egy chippel vagy valami
mással, hogy olyanok legyenek, mint például Beethoven, hirtelen mindenkiből Beethovent
lehetne csinálni - ez technikailag lehetséges lenne?
[Prof. Cullen: Nem. Először is, az olyan emberek, mint Beethoven vagy Mozart, Einstein vagy Newton, vagy, nos, ezek olyan emberek,
akik annyira szokatlanok, és végül is a kreativitás szikrái...
Az az érdekes ezekben az emberekben, hogy csak egy bizonyos pontig lehet őket megérteni...
Ez a helyzet Einsteinnel, ha megnézzük a fizika történetét és a gondolatait, azt, hogy hogyan
fejlődött, egy bizonyos pontig meg lehet érteni.
És akkor olyan gondolata támad, amit nem tudsz felfogni.
Karizma ...
[Prof. Cullen: Igen, ez, nem, ez az emberi kreativitás.
Ugyanez a helyzet Mozarttal is. Tudomásom szerint Mozart partitúráiban gyakorlatilag nem voltak javítások.
És akkor megkérdezték: Mozart úr, hogyan csinálja ezt?
És azt mondta, igen, hallgatom a zenét, és leírom.
Csak hallgatom őket, aztán leírom őket.
Intuitív ... Inspiráció ...
Ez mit jelent?
Az ember egyfajta gép, egy fiziokémiai gép.
És minden folyamat a központi idegrendszerben, az agyban, a koponyában zajlik. De még ezt sem tudjuk.
Még azt sem tudjuk, hogy minden itt van-e, hogy úgy mondjam, hogy a tudat, hogy honnan jön, hogy mi vagyunk-e a befogadók.
Nem mondom, hogy ez a helyzet, ezt nem is tudjuk.
Más szóval, egyáltalán nem tudjuk, hogyan működnek az emberek végső soron, különösen, ha a kreativitásról van szó.
És azt sem tudjuk, hogy mi mozgat bennünket, az érzelmek, a szerelem - mindezek a dolgok.
Fogalmunk sincs, hogyan működnek.
[Ezt nagyon jól megértem. Tegyük fel, hogy például a hadsereg számára most jobb
tájékozódási rendszert akarnak adni az embereknek.
Felőlem akár az összes kártyát kívülről tudja, vagy ilyesmi.
Hogyan csinálod ezt technikailag?
[Prof. Cullen: Nos, természetesen a hadseregnek megvan a szuperkatona elképzelése. És már vannak is megközelítések.
Például a gondolatokat mágneses tekercseken keresztül lehet befolyásolni - tehát van egy sisak, amelyben
mágnesek vannak, mágneses tekercsek -, és ezek valóban képesek befolyásolni az agyhullámokat.
És van egyfajta, úgynevezett flow... Nos, ez azt jelenti, hogy amikor az alkotófolyamatban vagy,
elveszíted az időérzékedet, és áramlásban vagy.
És például mesterlövészeknek használták.
A mesterlövészek pedig ellazulnak, mélyen ellazulnak, és több célpontot tudnak eltalálni időegységenként.
Tehát kívülről, mágneses hullámokkal csinálod.
[Prof. Cullen: Igen, ez a helyzet. És az is lehetséges, hogy például a Parkinson-kórban szenvedő
betegeknél az agy mély régióinak stimulálásával a mozdulatlanság részben orvosolható - és hasonlók.
Ez létezik. Ez az a szint, ahol mi vagyunk, hogy úgy mondjam. De te nem ezt akarod.
Tehát alapvetően kétféleképpen lehet megpróbálni megváltoztatni az embereket.
Az egyik a biológia, a genetika.
A második pedig a technológia, a számítógépek és így tovább, azaz a technikai segédeszközök révén.
Ami pedig a genetikát illeti, a probléma az, hogy mi sem értjük a genetikát.
Nos, elég idős vagyok ahhoz, hogy emlékezzek, amikor az emberi genomot szekvenálták.
Fogadásokat kötöttünk arra, hogy hány génnel rendelkezik az ember.
És mindannyian azt hittük, hogy több génünk van, mint az állatoknak, és így tovább.
Általában 100 000-150 000 gén van. Végül 26,000, 27,000 volt.
A másik dolog pedig az, hogy mi az a gén, amit már nem tudunk ...
Annyi variáció létezik, van epigenetika és így tovább, olyan, mint a fizika:
Minél többet nézed az anyagot, annál inkább szétesik az ujjaid között. Pontosan így van ez.
A biológiában például alapvetően nincs válaszunk arra a kérdésre, hogy mi az élet.
És például, gondolatkísérletként... van egy sejt, és a sejt él, és van egy halott sejt, ami épp most halt el.
Minden anyag, minden ott van. Minden gépezet ott van.
Csak az élet hiányzik.
De az élet hiányzik, és ezt a sejtet nem lehet újraindítani. És mi hiányzik?
Mi van az élő sejtben, ami az élettelen sejtben ugyanúgy nincs?
Természetesen semmi mechanikus.
Tehát. És ez az egyik alapvető problémánk a transzhumanizmussal.
Véleményem szerint ez a természet alapvető félreértése. Ez egy hamis antropológia .
Oké, igen. Tehát hamis feltételezésekből indulsz ki?
[Prof Cullen: Igen. Az ember téves felfogása arról, hogy mi az ember.
És egy nagyon materialista felfogás. Én személy szerint úgy gondolom, hogy transzcendens
dimenzió nélkül, nevezzük ezt egy nagyon általános ...
Mit jelent a transzcendens?
[Prof. Cullen: Igen, hogy van Isten, vagy hogy van egy valóság a valóság mögött.
Hogy ez a valóság nem az igazi - hogy van egy valóság a valóság mögött, egy másik valóság - de ez a valóság.
Ez a gondolat az, ami irányt ad az életnek, ami értelmet ad az életnek.
És ha ezt kihagyjuk, akkor az embernek sem célja, sem célja nincs, és akkor csak egyfajta örömgép.
Vannak különböző formák, amelyekkel rendelkezhetsz, de ez túlságosan kevés.
És véleményem szerint egyébként ez a tudomány, a mai tudomány hamis felfogása.
De ez túl messzire menne. Véleményem szerint ez nem csak a felszínen vagy a részletekben rossz, hanem alapvetően rossz.
Tehát, hogy ismét Einstein témájánál maradjunk. Honnan jött hirtelen Einstein úrnak a gondolata, a gondolati ugrása?
Ez lehet a valóság mögötti valóság megérzése.
Tehát van egy megérzésed, fogalmazzunk így.
És ezt nem lehet gépekkel kompenzálni.
. Ez egy csoda, egy rejtély. Nem tudjuk.
A mesterséges intelligencia például remekül tud reprodukálni, de ebben az értelemben nem
tud kreatív lenni. Mert ez az utolsó lépés...
... ez az intuíció ...
[Prof Cullen: ...pontosan, ez az utolsó szikra, az istenek szikrája, majdnem azt mondhatnánk, hogy hiányzik.
Nincs Isten a gépezetben. És a gondolat az, ez egy régi kérdés, hogy meg tudjuk-e teremteni Istent a gépben? Nem, nem tudjuk.
Azt is mondhatod, hogy AI, nincs intuíció.
Nos, Cullen úr, az emberiség és az emberek javításának és optimalizálásának szándéka nem újdonság.
Ez már a kommunizmusban is létezett, és, hogy őszintén fogalmazzak, soha nem működött.
Ez mindig is egy lövés volt a karomba, ahogy mondani szokták. Tud erről valamit mondani?
[Prof. Cullen: Igen, mindig is volt ez a kísérlet évszázadok óta, hogy meg akarjuk teremteni a jobb emberi lényt - az utópiát.
Tehát nem csak egy új társadalom. Thomas Morris utópiája az új társadalom volt.
És azt mondták, hogy nem, mi az új társadalmat az új emberi lény megteremtésével akarjuk létrehozni.
És ez persze igazi lökést adott Angliában Darwinnak.
Darwin maga soha nem állította ezt.
Véleményem szerint ez a szociáldarwinizmus is csak vulgáris értelmezése annak, amit Darwin valójában mondott.
És ez a biológiai világból átkerült a társadalmi világba, ahová nem tartozik.
De aztán az emberek előálltak az eugenika gondolatával - nemcsak Németországban, hanem Angliában és Amerikában is.
Milyen mértékben eugenika?
Igen, az 1930-as években... tehát ez végül is Németországban volt, ez egy biológiai projekt volt...
... hogy a fajok kiválasztásával ...
...jobb emberek, al-emberek és ez az elképzelés, vagy a rasszista elképzelés... Az egésznek köze van
ahhoz, hogy vannak jobb emberek és kevésbé jó emberek.
Az eugenika alapgondolata pedig az, hogy a jobb emberek nem szaporodnak eleget, a rosszabbak pedig túl sokat.
És ez Thomas Malthusig nyúlik vissza, már a 18. században.
Azt mondta, hogy azoknak az embereknek, akiket nem akarsz, a szegényeknek, a településeiknek a tavak
közelében kellene lenniük - hogy maláriát kapjanak és így tovább, mert ez helyreállítaná az egyensúlyt.
És ez egy nagyon régi gondolat, ugyanez volt a Szovjetunióban is, nem csak az új társadalmat akarták
létrehozni, hanem az új embert is, Homo sovieticusnak nevezték.
Ami aztán a társadalommal is összeegyeztethető.
Úgy gondolták, hogy ha most megszüntetjük az igazságtalanságokat a társadalomban, azaz ha
a dialektikus materializmust alkalmazzuk...
... kiegyenlíteni ...
... akkor az ember felszabadul, nem kell sokat dolgoznia, napi néhány órát, és a fennmaradó időben
fejlesztheti magát, és akkor mindenkinek megvan a lehetősége arra, hogy Tolsztoj legyen, és így tovább.
Természetesen egyáltalán nem működött. A gazdaság sem működött.
De az egyik probléma ezekkel a dolgokkal az, hogy ha megnézzük a Szovjetunió példáját, azaz az 1917-es orosz
forradalmat, akkor már az 1920-as évek elején világos volt, hogy a gazdaság nem működik.
Aztán a kapitalizmus egy darabkáját újra bevezették, majd Sztálin került hatalomra.
Más szóval, már nagyon korán világossá vált, hogy a rendszer gazdaságilag nem fog működni.
De nem hagyták annyiban, hanem azt mondták, hogy oké, túl gyorsan haladunk, csinálunk egy kis kapitalizmust, az
Új Gazdasági Programot, a NEP-et. Aztán a társadalom...
... az akklimatizálódáshoz ...
[Prof. Cullen: Igen, ez érdekes. Mindenesetre aztán jött Sztálin, és Sztálin azt mondta,
hogy most már teljes gőzzel előre akarunk menni.
És most kollektivizálást akarunk.
A vidéki termelőeszközök magántulajdonát társadalmasítani akarjuk.
Az elképzelés pedig az, hogy most az orosz társadalmat az új évszázadba akarjuk katapultálni.
És a vidéki lakosság feladata, hogy élelmet vagy táplálékot biztosítson a városnak... és a forradalom a városban zajlik.
A Szovjetunióban a parasztok kezdetben azért támogatták a forradalmat, mert úgy gondolták, hogy
visszakapnak egy kis földet, mivel korábban jobbágyság volt.
Aztán azt mondták, hogy Ukrajnában kollektivizálás.
És akkor alapvetően így lehet elképzelni: jöttek a katonák, és a termést akarták.
És akkor a gazdák azt mondták, hogy igen, megkapjátok a termést, de fizetnetek kell nekünk a termésért.
És akkor a katonák azt mondták: nem, nem, elvtárs. Elvtárs, félreértette. Ez a forradalomért van.
És elkobozták a termést.
Nem volt bevétel.
A következő évben a katonák visszajöttek, és újra aratni akartak.
Aztán elrejtették a termést.
A következő évben - nos, ez nem egészen így volt, de sematikusan - elkezdték elégetni a
termést, mielőtt ingyen osztogatták volna.
Aztán azt mondták, hogy nem tudnak tovább menni. Aztán a kollektivizálást nyomás alatt kényszerítették ki.
A kollektivizálás azt jelenti, hogy nincs többé nagybirtokos, és minden az államé.
[Prof. Cullen: Pontosan, és az embereket máshová is áttelepítették, így elszakadtak a gyökereiktől.
Ez pedig éhínséghez vezetett az 1930-as években Ukrajnában, amely a Föld egyik legtermékenyebb régiója, és hagyományosan
az egész régió kenyérkosara. Ezt hívják holodomornak.
Nem tudjuk pontosan, hogy ötmillió ember halt bele, az akkori 25-30 milliós lakosságból talán ötmillió.
És ez vezet oda. Tehát azt hiszed, hogy rájössz, hogy ez nem működik, és elengeded a gondolataidat.
De nem, ezt nem teheted. Akkor mit csinálsz? Megduplázod az erőfeszítést.
És ez nem fog működni, mert nem működhet, mert ez ellenkezik az emberi természettel.
Akkor mit teszel? Megint megduplázza az erőfeszítést.
És, és itt látom, hogy ha ezek a technológiák veszélyt jelentenek...
Nem annyira abban látom a veszélyt, hogy a világot átveszik, hanem abban látom a veszélyt, hogy az emberek újra és újra és
egyre inkább megpróbálják keresztülvinni ezeket az eszméket.
És ebben rejlik a nagy veszély számunkra.
[Kla.TV: Á, igen. Ha jól értettem, a transzhumanizmus valójában nem működhet így, mert hamis premisszákon alapul.
Akárcsak a kommunizmus esetében, az emberiségről alkotott hamis képből indulunk ki.
Nem lehet egyszerűen ráerőltetni valamit, ami ellentétes a természetével.
Ez nem fog működni, és semmilyen nyomás vagy még nagyobb nyomás nem fog segíteni.
Ez esetleg segíthet egy bizonyos státusz vagy törzs elérésében.
De egy ponton a zászlórúd véget ér.
Erre az illető azt mondja: inkább elégetem a termésemet, minthogy ingyen odaadjam.
És akkor ez nagyon hasonló lehet a transzhumanizmussal is.
Ez a helyzet. Úgy gondolom, hogy ha van technológiai fejlődés, akkor nincs példa arra, hogy ez visszafordult volna.
Tehát ezek a dolgok a világban vannak, a mesterséges intelligencia a világban van.
Ezek a lehetőségek az emberek életének technológiai javítására ott vannak a világban.
Attól függ, hogyan használjuk őket.
Ha ezt a technológiát az emberi természetnek megfelelően használjuk, akkor rendkívül pozitív lehet.
Egyáltalán nem vagyok a technológia ellenzője.
A saját laboromban minden nap használjuk, és sokat segít nekünk.
De ez a rossz bevetés, és ez a rossz bevetés az emberiségről alkotott hamis képből fakad.
[Értem, nagyon jól értem.
Az ember tehát több, mint egy gép, amely valahogyan képes reprodukálni dolgokat, és amelyben dolgok futnak.
Ez az egész téma az intuícióról, mi az, ami emberré tesz egy embert?
Hogyan hat talán a kozmoszra is?
Vagy hogyan másképp érintkezünk egymással?
Ezt az egészet még nem igazán kutatták.
Nem, ezt egyáltalán nem kutatták, még kezdetlegesen sem.
És Harari úr mindent eltitkol.
Ő most egy ilyen homo deust akar keresztülvinni, méghozzá horoggal vagy csalással.
[Prof Cullen: Nos, én ezt nem mondanám. Néha kedvelem őt, mert nagyon élénk, és nagyon jó gondolatai vannak.
De nem hiszem, hogy ő most úgymond rosszindulatból követ egy hamis napirendet - Nem hiszem.
Nem hiszem, hogy hívő lenne, azt hiszem, ezt még magáról is mondta.
Tehát egy ateista.
[Prof. Cullen: Azt hiszem, igen. Amennyire én tudom.
És persze az ő világnézetéből ez bizonyos mértékig logikus is. De ez nem megy elég messzire.
És ez aztán oda vezet, hogy ilyeneket mond, hogy vannak ezek a többletemberek. Mit akarunk csinálni?
A mesterséges intelligencia helyettesíteni fogja a munkahelyeket, és akkor az emberek feleslegessé válnak.
És talán le lehet őket nyugtatni számítógépes játékokkal vagy drogokkal, vagy valamivel.
De alapvetően ez egy megoldatlan probléma.
Sajnos az emberiségről alkotott képe rossz útra vezeti.
[Kla.TV: Igen, nagyon jól értem. Most pedig befejezem.
Milyen tanácsot adna nekem, milyen tanácsot adna a nézőnek a transzhumanizmus témájában?
Úgy értem, a gépezet működik. Hatalmas pénzügyi forrásokkal tolják.
Ezt a média is nagyon erősen erőlteti.
Ez olyan, mint egy napirend, amelyet horoggal vagy csalással kell megvalósítani, mint annak idején a kommunizmust.
Tudjuk, hogy ez nem fog működni. Mit tehetsz emberként?
[Prof. Cullen: Szóval azt hiszem, egy kicsit nyugodtnak kell maradni.
Nem hiszem, hogy van értelme a technológia ellen kampányolni, mert a probléma nem a technológiával van.
Ez nem is technológiai kérdés ...
... ez a világnézet kérdése, az ember szemlélete...
kérdés. Nekünk, mint állampolgároknak, természetesen ezt be kell tartanunk.
Ezt pedig ki kell használnunk magunk, családjaink és társadalmaink számára.
És egyszerűen el kell kerülni ezeket a felfújt gondolatokat, ezeket a lázálmokat, és gondoskodni kell
arról, hogy ne próbáljátok őket valósággá változtatni...
... hogy ne hagyd magadat bedőlni ennek a - hadd fogalmazzak így - tévhitnek, hogy az emberek óramű pontossággal működnek.
De visszagondolhatsz, valójában végtelenül felsőbbrendű vagyok ennél a mesterséges intelligenciánál.
Csak reprodukálni tud - valami újat tudok létrehozni. Én vagyok valami kreatív!
És nagyon fontos, hogy ne hagyd magad elriasztani, hogy ne félj.
Sokat dolgoznak a félelemmel.
Vagy kisebbrendűségi érzéssel.
Az egész középosztály munkanélküli lesz három éven belül a mesterséges intelligencia miatt.
Ez természetesen meg fogja változtatni a munka világát.
De amióta dolgozom, azt hallottam, hogy kevesebbet kell majd dolgoznunk.
Ezt nem ismerem el, így nem fogunk kifogyni a munkából.
És nagyon biztosak lehetünk abban, hogy ez az egyik legérdekesebb időszak, amelyben valaha is élni fogunk.
És ma lehetőségünk van arra, hogy jobban éljünk, sokkal jobban, mint bármelyik előttünk járó generáció.
Nekünk mindig az ellenkezőjét mondják. Ez azt jelenti, hogy elképzelhetetlen lehetőségeink vannak, különösen ma.
És rajtunk múlik, hogy megfelelően kezeljük és kihasználjuk őket.
És talán végre megtalálja az igazi emberi identitását.
És hogy többé ne hagyjuk magunkat becsapni a múlt számos hibájával.
Cullen úr, köszönöm szépen a tanulságos interjút.
[A Kla.TV egy nagy csoda. A Kla.TV összes alkalmazottja kizárólag önkéntes alapon dolgozik.
A Kla.TV nem kér adományokat.
A Kla.TV az összes videót, dokumentumfilmet, interjút stb. teljesen ingyenesen letöltheti. Mit tehetsz a Kla.TV-ért?
Küldje tovább ezt a rövid videót ismerőseinek, akik még nem iratkoztak fel a Kla.TV-re, és ajánlja Kla.TV csatornánkat.
Önkénteseink minden új előfizetőnek örülnek.