Gadsimtiem ilgi ir bijis mēģinājums radīt labāku cilvēku.
Mašīnā nav Dieva.
Un, ja jūs to izlaižat, tad cilvēks ir... tam nav ne mērķa, ne uzdevuma, un tad tas ir sava veida baudas mašīna.
Un jums vienkārši ir jāizvairās no šīm uzpūstajām domām, no šiem drudža sapņiem.
Kla.TV šodien sarunājas ar profesoru Dr. Paulu Kūlenu par transhumānisma tēmu.
Liels paldies, ka veltījāt laiku, lai runātu ar mums par šo aizraujošo tēmu!
[Prof. Kūlens: Jā, es esmu no Dublinas Īrijā.
Es tur arī studēju humanitāro medicīnu, tāpēc esmu ārsts.
Vēlāk Londonā studēju molekulāro bioloģiju un bioloģiju un pēc tam vairākus gadus strādāju pētniecībā.
Es vadu lielu medicīnas laboratoriju Minsterē, un es strādāju arī universitātē.
Kā asociētais profesors es tur pasniedzu lekcijas.
Es sāku nodarboties ar transhumānismu, jo man vienmēr ir bijusi tieksme uz zinātnisko fantastiku, pat bērnībā,
kad biju jaunāks, un es pats daudz pētīju ģenētiskos jautājumus, un tas mani vienkārši interesēja.
Sākumā es domāju, ka tā ir dīvainība, es nerunāju nopietni, - tā ir bagātu cilvēku dīvainība.
Tad es sapratu: nē, tā nemaz nav modes lieta, viņi to uztver ļoti nopietni, un tad es sapratu, ka tas ir kaut kas ļoti svarīgs,
jo tas ir būtiski saistīts ar mūsu priekšstatu par cilvēci, un mani tas ļoti interesē, un tā es ar to sāku nodarboties.
Šodien mēs runājam par transhumānismu, kas ir liela tēma arī Pasaules ekonomikas foruma sanāksmē Davosā.
Viens no galvenajiem runātājiem bija Juvals Harari (Yuval Harari), es teiktu, Pasaules Ekonomikas foruma pravietis, runājot
par cilvēces redzējumu par to, kā tai vajadzētu attīstīties.
Viņš pasludina šo "glābšanas šķirstu". Tam pamatā ir tas, ka Ceturtajā industriālajā revolūcijā, kas
lielā mērā balstās arī uz mākslīgo intelektu, cilvēki būtībā nespēj turēt līdzi, saka Harari.
Tas nozīmē, ka agri vai vēlu, ja cilvēki netiks optimizēti savu spēju ziņā, t. i., ja viņi nespēs turēt līdzi mākslīgajam
intelektam, viņi praktiski kaut kur aizies bojā kā nevajadzīgi radījumi, saskaņā ar Darvina teoriju - kā pilnīgi nevajadzīgi.
Kā šī cilvēka optimizācija, šis transhumānisms, izskatās praksē tīri fiziski? Ar ko cilvēkos var manipulēt?
[Prof. Kūlens: Transhumānisms ir ideja, ka, izmantojot tehniskas ierīces, var uzlabot cilvēkus.
Tātad ideja ir tāda, ka jūs varat uzlabot noteiktas ķermeņa funkcijas.
Piemēram, ir cilvēki, kuri nedzird.
Un tas ir iedzimts kurlums, iekšējā auss nav izveidojusies.
Mūsdienās ir iespējams piestiprināt mākslīgo iekšējo ausi un šo mākslīgo iekšējo ausi elektroniski savienot
tieši ar smadzeņu ceļiem, kur notiek dzirdes process. Un tad cilvēks patiešām var dzirdēt.
Tātad jūs varat kompensēt invaliditāti?
Ir mēģinājumi pārvarēt aklumu, piemēram, tīklenes deģenerācijas gadījumā.
Elons Masks strādā sistēmā, kur cilvēkiem ar paraplēģiju tiek atjaunoti nervu ceļi - tilts starp
nervu ceļiem un muskuļiem. Tas ir pirmais posms.
Un man kā ārstam jāsaka, ka es to atbalstītu.
Man nav nekas pret to, mēs to darām jau gadiem ilgi.
Padomājiet, piemēram, par sirds vārstuļa nomaiņu vai kataraktu , kad jums tiek ievietota
mākslīgā lēca, kas ir šīs lietas turpinājums.
Vai mākslīgie zobi ...
[Prof. Kūlens: Mākslīgie zobi, tā sakot, nesniedzas līdz cilvēka būtībai. Patiesībā tas ir tikai pirmais posms.
Otrais posms ir tāds, ka jūs nepieņemat cilvēkus tādus, kādi tie ir.
Tātad šeit ir situācija, kad mēs vēlamies atjaunot normālo stāvokli, kas ir traucēts.
Nākamais posms ir tāds, ka jūs neesat apmierināts ar parasto situāciju un vēlaties to uzlabot.
Angļu valodā to sauc par uzlabošanu .
Un šeit ir ideja - tā ir viena no lietām, kas ir interesanta, piemēram, militārajiem spēkiem, ka jūs varat, tā sakot, vai nu
ģenētiski, vai ar tehnoloģijas palīdzību, dot cilvēkam iespēju, iespējams, labāk redzēt tumsā vai labāk
redzēt, vai labāk dzirdēt, vai arī attīstīt citas spējas.
Labāka orientēšanās var ...
[Prof. Kūlens: Tieši tā, vai spēcīgāk, neatkarīgi no tā. Un te ir grūti, jo ir arī jāredz, piemēram, kas tagad ir labāks.
Piemēram, šodien modē mums ir viens skaistuma ideāls, bet pirms dažiem simtiem gadu bija pavisam cits skaistuma ideāls.
Un, ja jūs to sadalāt, tā ir ideja, ka tas ir atkarīgs no noteiktām spējām, ka
viena persona ir labāka, efektīvāka nekā otra.
It kā cilvēkiem būtu svarīgi kaut kā darboties . Un tas ir sarežģīti.
Transhumānisma ideja, lai pabeigtu domu, ir tāda, ka vispirms jums ir uzlabojumi, tad
uzlabošana, izmantojot noteiktas iespējas...
Bet, visbeidzot, ideja ir tāda, ka jūs varat tieši pieslēgties cilvēku apziņai un, iespējams, pat - un tas ir daudzu zinātniskās
fantastikas filmu sižets - augšupielādēt to kādā mašīnā, datorā, mākonī, jebkurā citā ierīcē, lai
cilvēki varētu turpināt dzīvot mašīnā, tā sakot.
Tikai pirms dažām dienām bija filma ar robotu, kurā - un tā ir ideja, kas, manuprāt, ir pilnīgi nepareiza, - bet
tā ir ideja, tā sakot, vecā ideja par to, kā mēs varam dzīvot mūžīgi, kā mēs varam kļūt līdzīgi dieviem.
Būtībā tāda ir tās ideja.
[Tāpēc Homo Deus, t.i., Cilvēks-Dievs, kā to dēvē Harari kungs, ir tas, ko viņš vēlas radīt.
Ja cilvēkus varētu optimizēt, tas ir, ja viņus varētu kaut kā ieprogrammēt, es nezinu, ar mikroshēmu vai ko citu, lai
viņi būtu kā, piemēram, Bēthovens, pēkšņi jūs varētu visus pārvērst par Bēthoveniem - vai tas būtu tehniski iespējams?
[Prof. Kūlens: Nē. Tātad, pirmkārt, tādi cilvēki kā Bēthovens, Mocarts, Einšteins, Ņūtons vai, nu, tie ir cilvēki,
kas ir tik neparasti, un galu galā šīs radošuma dzirksts...
Interesanti ir tas, ka šos cilvēkus var saprast tikai līdz noteiktam līmenim...
Tā tas ir Einšteina gadījumā, ja jūs aplūkojat fizikas vēsturi un viņa domas, kā viņš
attīstījās, jūs to varat saprast līdz zināmam punktam.
Un tad viņam rodas doma, kuru tu nespēj saprast.
Labdarība ...
[Prof. Kūlens: Jā, tas ir, nē, tas ir cilvēka radošums.
Tas pats ir ar Mocartu. Cik man zināms, Mocarta partitūrās praktiski nebija labojumu.
Un tad viņi jautāja: Mocarta kungs, kā jūs to darāt?
Un viņš teica: jā, es klausos mūziku un pierakstu to.
Es tos vienkārši noklausos un tad pierakstu.
Intuitīva ... Iedvesma ...
Ko tas nozīmē?
Cilvēks ir sava veida mašīna, fizioķīmiska mašīna.
Un visi procesi notiek centrālajā nervu sistēmā, smadzenēs, galvaskausā. Bet mēs to pat nezinām.
Mēs pat nezinām, vai viss šeit, tā sakot, ir apziņa, no kurienes tā nāk, vai mēs esam tās saņēmēji.
Es nesaku, ka tas tā ir, mēs to pat nezinām.
Citiem vārdiem sakot, mēs nemaz nezinām, kā cilvēki galu galā darbojas, īpaši radošums.
Un mēs arī nezinām, kas mūs dara tikšķus, emocijas, mīlestību - visas šīs lietas.
Mums nav ne mazākās nojausmas, kā tie darbojas.
[Es to ļoti labi saprotu. Pieņemsim, ka, piemēram, militārajā jomā jūs tagad vēlaties
cilvēkiem nodrošināt labāku orientēšanās sistēmu.
Man vienalga, vai viņš zina visas kārtis no galvas, vai kaut ko tamlīdzīgu.
Kā jūs to darāt tehniski, kā?
[Prof. Kūlens: Protams, ka militāristiem ir ideja par superkareivi. Un jau ir pieejas.
Piemēram, ir iespējams ietekmēt domas, izmantojot magnētiskās spoles - tātad ir ķivere ar magnētiem, magnētiskajām
spailēm, un tās faktiski var ietekmēt smadzeņu viļņus.
Un viņiem var būt sava veida, tā sauc plūsma... Tas nozīmē, ka radošajā procesā jūs zaudējat laika izjūtu un esat plūsmā.
To izmantoja, piemēram, snaiperiem.
Tad snaiperi kļūst relaksēti, dziļi atslābināti un var trāpīt vairāk mērķu vienā laika vienībā.
Tātad jūs to darāt no ārpuses, izmantojot magnētiskos viļņus.
[Prof. Kūlens: Jā, tā tas ir. Un ir arī iespējams, ka, piemēram, pacientiem ar Parkinsona slimību, stimulējot dziļos smadzeņu
reģionus, var daļēji novērst nekustīgumu - un tamlīdzīgi.
Tas pastāv. Tas ir līmenis, kurā mēs atrodamies. Bet tas nav tas, ko jūs vēlaties.
Tātad būtībā ir divi veidi, kā mēģināt mainīt cilvēkus.
Viens no tiem ir bioloģija, proti, ģenētika.
Otrais veids ir ar tehnoloģiju, datoru u. c. palīdzību, t. i., ar tehniskiem palīglīdzekļiem.
Runājot par ģenētiku, problēma ir tā, ka arī mēs neizprotam ģenētiku.
Es esmu pietiekami vecs, lai atcerētos, kad tika sekvencēts cilvēka genoms.
Mēs esam likuši likmes par to, cik daudz gēnu ir cilvēkiem.
Un mēs visi domājām, ka mums ir vairāk gēnu nekā dzīvniekiem utt.
Parasti jums ir 100 000, 150 000 gēnu. Galu galā tas bija 26 000, 27 000.
Un vēl viena lieta - kas ir gēns, mēs vairs nevaram...
Ir tik daudz variāciju, ir epiģenētika un tā tālāk, tas ir kā fizika:
Jo vairāk skaties uz materiālu, jo vairāk tas sadalās starp pirkstiem. Tieši tā tas arī ir.
Un, piemēram, bioloģijā mums būtībā nav atbildes uz jautājumu, kas ir dzīvība.
Un jūs varat, piemēram, kā domu eksperimentu... jums ir šūna, un šūna ir dzīva, un tad ir mirusi šūna, tātad tā ir tikko mirusi.
Visa matērija, viss ir tur. Visi mehānismi ir tur.
Trūkst tikai dzīvības.
Bet dzīvība ir zudusi, un šo šūnu nevar atjaunot. Un kas ir pazudis?
Kas ir dzīvajā šūnā, kas nav dzīvajā šūnā?
Protams, nekas mehānisks.
Tātad. Un tā ir fundamentāla problēma, kas mums ir ar transhumānismu.
Manuprāt, tā ir fundamentāla dabas izpratnes kļūda. Tā ir nepareiza antropoloģija .
Labi, jā. Tātad kļūdaini pieņēmumi, no kuriem jūs sākat?
[Prof. Kūlens: Jā. Kļūdaina izpratne par to, kas ir cilvēks.
Un ļoti materiālistiska izpratne. Un es personīgi uzskatu, ka bez transcendentālās dimensijas, sauksim to par ļoti vispārīgu...
Ko nozīmē transcendents?
[Prof. Kūlens: Jā, ka ir Dievs vai ka aiz realitātes ir realitāte.
Ka šī realitāte nav īstā realitāte - ka aiz realitātes ir cita realitāte, cita realitāte, bet tā ir īstā realitāte.
Šī ideja ir tas, kas piešķir dzīvei virzienu, kas piešķir dzīvei jēgu.
Un, ja jūs to atmetat, tad cilvēkam nav ne mērķa, ne uzdevuma, un tad viņš ir tikai sava veida baudas mašīna.
Ir dažādas formas, ko varat izmantot, bet tas ir pārāk maz.
Starp citu, manuprāt, tā ir nepareiza izpratne par zinātni, par mūsdienu zinātni.
Taču tas būtu pārāk tālu. Manuprāt, tas ir nepareizi ne tikai virspusēji vai detalizēti, bet gan fundamentāli nepareizi.
Tātad, lai atkal atgrieztos pie Einšteina tēmas. No kurienes Einšteina kungam pēkšņi
ienāca prātā viņa doma, viņa mentālais lēciens?
Tā var būt intuīcija par realitāti, kas slēpjas aiz realitātes.
Tātad jums ir intuīcija, teiksim tā.
Un to nevar kompensēt ar mašīnām.
. Tas ir brīnums, noslēpums. Mēs nezinām.
Mākslīgais intelekts, piemēram, lieliski prot reproducēt, taču tas nevar būt radošs šajā ziņā. Jo šis pēdējais solis ...
... šī intuīcija ...
[Prof. Kūlens: ...tieši tā, šī pēdējā dzirksts, dievu dzirksts, gandrīz varētu teikt, ka tās trūkst.
Mašīnā nav Dieva. Un doma ir tāda - tas ir vecs jautājums - vai mēs varam radīt Dievu mašīnā? Nē, mēs nevaram.
Var arī teikt, ka mākslīgais intelekts, nav intuīcijas.
Kallena kungs, šis jautājums par vēlmi uzlabot un optimizēt cilvēci un cilvēkus nav nekas jauns.
Tā jau pastāvēja komunisma laikā, un, atklāti sakot, tā nekad nav darbojusies.
Kā saka, tas vienmēr ir bijis atspaids. Vai jūs varat par to ko teikt?
[Prof. Kūlens: Jā, gadsimtiem ilgi ir bijis mēģinājums radīt labāku cilvēku - utopiju.
Tātad ne tikai jauna sabiedrība. Utopija, Tomass Moriss, bija jaunā sabiedrība.
Un viņi teica: nē, mēs vēlamies radīt jaunu sabiedrību, radot jaunu cilvēku.
Un tas, protams, deva reālu impulsu Darvina darbībai Anglijā.
Darvins pats to nekad nav postulējis.
Manuprāt, šis sociāldarvinisms ir arī vulgāra izpratne par to, ko Darvins patiesībā teica.
Un tas ir pārcelts no bioloģiskās uz sociālo pasauli, kur tam nav vietas.
Bet tad cilvēki nāca klajā ar eigēnikas ideju - ne tikai Vācijā, bet arī Anglijā un Amerikā.
Cik lielā mērā eigēnika?
Jā, 30. gados... tas bija Vācijā, tas bija bioloģisks projekts...
... ka, izvēloties sugas ...
... labāki cilvēki, zemcilvēki un šī ideja vai arī rasistiskā ideja... Tas viss ir saistīts ar to, ka
ir sava veida labāki cilvēki un mazāk labi cilvēki.
Un eigēnikas pamatideja ir tāda, ka labāki cilvēki vairojas nepietiekami, bet sliktāki cilvēki vairojas pārāk daudz.
Un tas aizsākās jau 18. gadsimtā, kad Tomass Maltuss (Thomas Malthus).
Viņš teica, ka cilvēkiem, kurus jūs nevēlaties, nabagiem, būtu jādzīvo pie dīķiem - lai viņi saslimtu
ar malāriju un tā tālāk, jo tas atjaunotu līdzsvaru.
Un tā ir ļoti sena ideja, tā bija arī Padomju Savienībā, viņi ne tikai gribēja radīt jaunu sabiedrību, viņi gribēja
radīt jaunu cilvēku, viņi to sauca par Homo sovieticus. .
Kas tad arī ir savienojams ar sabiedrību.
Tika uzskatīts, ka, ja mēs tagad novērsīsim netaisnību sabiedrībā, tas ir, ja mēs piemērosim dialektisko materiālismu...
... izlīdzināt ...
... tad cilvēks ir atbrīvots, viņam nav daudz jāstrādā, dažas stundas dienā, un pārējā laikā viņš var sevi
pilnveidot, un tad katram ir potenciāls kļūt par Tolstoju utt.
Protams, tas vispār nedarbojās. Nestrādāja arī ekonomika.
Taču viena no problēmām ir tā, ka, ja aplūkojam Padomju Savienības piemēru, t.i., 1917. gada Krievijas revolūciju,
jau 20. gadu sākumā bija skaidrs, ka ekonomika nedarbojas.
Pēc tam tika atjaunota daļa kapitālisma, un tad pie varas nāca Staļins.
Citiem vārdiem sakot, jau ļoti agri bija skaidrs, ka šī sistēma nebūs ekonomiski izdevīga.
Bet viņi to neatstāja, viņi teica: labi, mēs ejam pārāk strauji, mēs veiksim mazliet kapitālisma, jauno
ekonomikas programmu, NEP. Tad sabiedrība bija ...
... aklimatizācijai ...
[Prof. Kūlens: Jā, tas ir interesanti. Jebkurā gadījumā, tad nāca Staļins, un Staļins
teica, ka tagad mēs gribam visu ātrumu uz priekšu.
Un tagad mēs vēlamies kolektivizāciju.
Mēs vēlamies socializēt ražošanas līdzekļu privātīpašumu laukos.
Un ideja ir tāda, ka mēs tagad vēlamies katapultēt Krievijas sabiedrību jaunajā gadsimtā.
Un lauku iedzīvotāju uzdevums ir nodrošināt pārtiku vai uzturu pilsētai... un revolūcija notiek pilsētā.
Padomju Savienības zemnieki sākotnēji atbalstīja revolūciju, jo domāja, ka viņi iegūs
atpakaļ zemi, jo agrāk tur valdīja dzimtbūšana.
Un tad viņi teica, ka Ukrainā notiek kolektivizācija.
Un tad jūs to varat iztēloties apmēram šādi: atnāca karavīri un gribēja ražu.
Un tad zemnieki teica: jā, jūs varat iegūt ražu, bet jums par to ir mums jāmaksā.
Un tad karavīri teica: nē, nē, biedrs. Biedrs, jūs nepareizi sapratāt. Tas ir par revolūciju.
Un viņi konfiscēja ražu.
Nekādu ieņēmumu nebija.
Nākamajā gadā karavīri atgriezās un atkal gribēja novākt ražu.
Un tad viņi paslēpa ražu.
Nākamajā gadā - nu, tas nebija gluži tā, bet shematiski - viņi sāka dedzināt ražu, pirms to izdalīt par brīvu.
Un tad viņi teica, ka vairs nevar turpināt. Tad tika piespiedu kārtā ieviesta kolektivizācija.
Kolektivizācija nozīmē, ka vairs nav neviena liela zemes īpašnieka un viss pieder valstij.
[Prof. Kūlens: Tieši tā, un cilvēki ir pārcelti uz citām vietām, tādējādi viņi ir atdalīti no savām saknēm.
Tas 30. gados izraisīja badu Ukrainā, kas ir viens no auglīgākajiem apgabaliem pasaulē un tradicionāli
ir visa reģiona maizes klēts. To sauc par golodomoru.
Mēs precīzi nezinām, ka no tās nomira pieci miljoni cilvēku no, iespējams, 25 - 30 miljoniem iedzīvotāju tajā laikā.
Un tas ir tas, uz ko tas ved. Tātad jūs domājat, ka sapratīsiet, ka tas nedarbojas, un atmetīsiet savas domas.
Bet nē, jūs to nedarāt. Ko jūs darāt? Jūs dubultojat pūles.
Un tas nedarbosies, jo tas nevar darboties, jo tas ir pret cilvēka dabu.
Ko tad jūs darāt? Jūs atkal dubultojat pūles.
Un, ja šīs tehnoloģijas ir bīstamas...
Es neredzu briesmas ne tik daudz tajā, ka pasaule tiek pārņemta, bet es saskatu briesmas tajā, ka cilvēki cenšas šīs idejas
virzīt uz priekšu atkal un atkal, un arvien vairāk un vairāk.
Un tieši tajā slēpjas mūsu lielās briesmas.
[Kla.TV: Ak, jā. Ja es pareizi sapratu, tad transhumānisms patiesībā tā nevar
darboties, jo tā pamatā ir kļūdaini priekšnoteikumi.
Līdzīgi kā ar komunismu, jūs sākat ar viltus priekšstatu par cilvēci.
Jūs nevarat tai vienkārši uzspiest kaut ko tādu, kas ir pret tās dabu.
Tas nedarbosies, un nekāds spiediens vai lielāks spiediens nepalīdzēs.
Tas, iespējams, var palīdzēt iegūt noteiktu statusu vai cilti.
Taču kādā brīdī karoga masts beidzas.
Tad cilvēks saka: "Es labāk sadedzināsim savu ražu, nekā atdosim to par velti.
Un ļoti līdzīgi varētu būt ar transhumānismu.
Tā tas ir. Es uzskatu, ka, ja ir tehnoloģiska attīstība, mums nav piemēru, ka tā būtu mainījusies.
Tātad šīs lietas ir pasaulē, mākslīgais intelekts ir pasaulē.
Šādas iespējas tehnoloģiski uzlabot cilvēku dzīvi ir visā pasaulē.
Tas ir atkarīgs no tā, kā mēs tos izmantojam.
Ja mēs šo tehnoloģiju izmantosim atbilstoši cilvēka dabai, tā var būt ļoti pozitīva.
Es nebūt neesmu tehnoloģiju pretinieks.
Mēs to izmantojam savā laboratorijā katru dienu, un tas mums ļoti palīdz.
Taču tā ir nepareiza izvietošana, un šī nepareizā izvietošana izriet no maldīga priekšstata par cilvēci.
[Es saprotu, es ļoti labi saprotu.
Tātad cilvēks ir kas vairāk nekā tikai mašīna, kas kaut kādā veidā spēj reproducēt lietas un kurā lietas darbojas.
Visa šī tēma par intuīciju - kas ir tas, kas padara cilvēku par cilvēku?
Kā tas, iespējams, mijiedarbojas ar kosmosu?
Vai kā citādi mēs mijiedarbojamies cits ar citu?
Visa šī lieta vēl nav izpētīta.
Nē, tas vispār nav pētīts, pat ne elementāri.
Un Harari kungs visu slēpj.
Tagad viņš vēlas šādu homo deus ieviest, izmantojot āķi vai viltus metodes.
[Prof. Kūlens: Es tā neteiktu. Dažreiz viņš man patīk, jo viņš ir ļoti dzīvs un viņam ir ļoti labas domas.
Bet es neticu, ka viņš tagad, tā sakot, ļaunprātīgi cenšas īstenot viltus programmu - Es tam neticu.
Es nedomāju, ka viņš ir ticīgs, es domāju, ka viņš to pat teica par sevi.
Tātad ateists.
[Prof. Kūlens: Manuprāt, jā. Ciktāl esmu informēts.
Un, protams, no viņa pasaules redzējuma tas zināmā mērā ir loģiski. Taču tas nav pietiekami tālu.
Un tad viņš saka šādas lietas, ka ir šādi lieki cilvēki. Ko mēs gribam darīt?
Mākslīgais intelekts aizstās darbavietas, un tad cilvēki būs lieki.
Un varbūt jūs varat viņus nomierināt ar datorspēlēm, narkotikām vai ko citu.
Taču būtībā šī ir neatrisināta problēma.
Diemžēl viņa priekšstats par cilvēcību noved viņu uz nepareiza ceļa.
[Kla.TV: Jā, es ļoti labi saprotu. Tagad nobeigumā.
Ko jūs man ieteiktu, ko jūs ieteiktu skatītājiem par transhumānisma tēmu?
Mašīnas darbojas. Tā tiek virzīta ar milzīgiem finanšu resursiem.
Arī plašsaziņas līdzekļi to ļoti spēcīgi virza.
Tā ir kā programma, kas jāīsteno ar viltu vai ar viltu, līdzīgi kā toreizējais komunisms.
Mēs zinām, ka tas nedarbosies. Ko jūs varat darīt kā cilvēks?
[Prof. Kūlens: Tāpēc, manuprāt, jums ir jāsaglabā miers.
Es nedomāju, ka ir jēga rīkot kampaņas pret tehnoloģiju, jo problēma nav tehnoloģija.
Tas nav arī tehnoloģisks jautājums ...
... tas ir jautājums par pasaules uzskatu, par cilvēka uzskatu...
jautājums. Mums kā pilsoņiem, protams, tas ir jāievēro.
Un tad mums tas ir jāizmanto sev, savām ģimenēm un sabiedrībai.
Un tev vienkārši ir jāizvairās no šīm pārspīlētajām domām, no šiem drudža sapņiem un
jāraugās, lai tu nemēģinātu tos pārvērst realitātē...
... lai jūs neļaujat sevi aizraut ar šo, ļaujiet man tā teikt, maldīgo priekšstatu, ka cilvēki ir kā pulksteņa mehānisms.
Bet jūs varat domāt atpakaļ, es patiesībā esmu bezgalīgi pārāks par šo mākslīgo intelektu.
Tā var tikai reproducēt - es varu radīt kaut ko jaunu. Es esmu kaut kas radošs!
Un ir ļoti svarīgi, lai jūs neļautu sevi atturēt, lai jūs nebaidītos.
Viņi daudz strādā ar bailēm.
Vai ar mazvērtības sajūtu.
Mākslīgā intelekta dēļ pēc trim gadiem visa vidusšķira paliks bez darba.
Tas, protams, mainīs darba pasauli.
Bet kopš es strādāju, esmu dzirdējis, ka mums būs jāstrādā mazāk.
Es to neatzīstu, tāpēc mums netrūks darba.
Un mēs varam būt pilnīgi pārliecināti, ka šis ir viens no interesantākajiem laikiem, kādos jebkad esam dzīvojuši.
Un šodien mums ir iespēja dzīvot labāk, daudz labāk nekā jebkurai citai paaudzei pirms mums.
Mums vienmēr tiek apgalvots pretējais. Tas nozīmē, ka mums ir neiedomājamas iespējas, īpaši šodien.
Un no mums ir atkarīgs, vai mēs tos pienācīgi risināsim un izmantosim.
Un varbūt beidzot atradīs savu patieso identitāti kā cilvēks.
Un vairs neļauties maldināt ar daudzajām pagātnes kļūdām.
Kullena kungs, liels paldies par izzinošo interviju.
[Kla.TV ir viens liels brīnums. Visi Kla.TV darbinieki strādā jūsu labā tikai un vienīgi brīvprātīgi.
Kla.TV neiesniedz aicinājumus ziedot.
Kla.TV piedāvā lejupielādēt visus videoklipus, visas dokumentālās filmas, intervijas u. c.
pilnīgi bez maksas. Ko jūs varat darīt Kla.TV labā?
Pārsūtiet šo īso video saviem kontaktiem, kuri vēl nav abonējuši Kla.TV, un ieteiksiet mūsu Kla.TV kanālu.
Mūsu brīvprātīgie priecājas par katru jaunu abonentu.