2026. gada 8. martā - JĀ tautas iniciatīvai "Nauda ir brīvība"
Divi ļoti svarīgi punkti par labu skaidras naudas iniciatīvai
Mani sauc Ričards Kollers (Richard Koller), esmu jau pensionārs, man ir liela politiskā
pieredze, un šodien es esmu apņēmies saglabāt naudu.
Manuprāt, ir ļoti, ļoti svarīgi, lai arī turpmāk mūsu sabiedrībā tiktu nodrošināta skaidras naudas aizsardzība,
jo ir divi galvenie iemesli, kāpēc es atbalstu skaidras naudas izmantošanu.
Viens ir tas, ka krīzes situācijā mums ir vajadzīga skaidra nauda.
Tas ir ļoti, ļoti svarīgi, lai nodrošinātu noturību pret krīzēm. .
Bez skaidras naudas mēs Šveicē neizdzīvosim sešas vai astoņas nedēļas bez interneta vai pat bez elektrības.
Ekonomika sabruks, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi cietīs neveiksmi, un mēs cietīsim no pārtikas problēmām un bada.
Tas būtu viens viedoklis, un otrs viedoklis arī ir anonimitāte.
Ir ļoti, ļoti svarīgi, lai nākotnē mēs varētu iegādāties produktus bez valsts uzraudzības, bez sodiem
par produktiem, kurus, iespējams, esam iegādājušies pagātnē un kuri nākotnē ir apšaubāmi.
Mūsu sabiedrībā šādas lietas nedrīkst notikt, un šie ir divi galvenie iemesli, kāpēc es uzsāku šo naudas iniciatīvu.
Tātad 8. martā notiks federālais balsojums par skaidras naudas jautājumu.
Vai naudu aizsargā politika? Vai arī politiķi nevērīgi izturas pret skaidru naudu, un tā paliks neaizsargāta
un, iespējams, kā Norvēģijā vai Zviedrijā, kādā brīdī nākotnē tiks izspiesta un izzudīs?
Federālajai valdībai ir jānodrošina, ka skaidru naudu var izmantot visur!
Tautas iniciatīvas mērķis ir panākt, lai politiķi - t.i., Konfederācija - nodrošinātu, ka Šveicē
vienmēr ir pietiekami daudz banknošu un monētu,
lai tie Šveicē nepazustu, kā tas ir noticis Zviedrijā un Norvēģijā, bet lai
iedzīvotāji vienmēr varētu ar tiem norēķināties,
sabiedriskajā transportā ar banknotēm un monētām, un tas nozīmē, ka skaidra nauda Šveicē netiek aizstāta.
Šāds bija tautas iniciatīvas formulējuma mērķis: Konfederācija nodrošina, ka apgrozībā vienmēr ir pietiekami daudz banknošu.
Bez skaidras naudas nav anonimitātes un noturības krīzes situācijās!
Tātad skaidra nauda ir ļoti būtiska. Tā dod cilvēkiem iespēju būt brīviem, maksāt anonīmi, būt neizsekojamiem.
Taču tas ir ļoti svarīgi arī krīžu dēļ - krīzes noturības vārdā, kā to dēvē Šveices Nacionālā banka.
Krīze ir brīdis, kad tehnoloģija var nebūt pieejama.
Mums nav elektrības, mums nav interneta, un šādās situācijās iedzīvotājiem un ekonomikai ir jāspēj
turpināt pastāvēt, un to var panākt tikai ar skaidru naudu.
Iznīcinošas sekas, ja pazūd skaidra nauda!
Ja Šveice kļūtu līdzīga Zviedrijai vai Norvēģijai, kur vairs nav skaidras naudas, tad
mēs varam redzēt, kādas situācijas tas radītu.
Zviedrijā un Norvēģijā agresors šodien varētu paralizēt elektroenerģijas vai interneta infrastruktūru, un
valstī četru līdz sešu nedēļu laikā iestātos haoss.
Tagad abas valstis to ir sapratušas, tāpēc cenšas atjaunot naudas līdzekļus.
Tas nav tik vienkārši, jo, no vienas puses, iedzīvotāju vidū vairs nav līdzekļu un, no otras puses, naudas.
un šie pasākumi, protams, ir jāveic arī tagad, lai cilvēki varētu turpināt dzīvot drošībā un krīzes
situācijā viņiem būtu pieejama arī skaidra nauda.
Bez skaidras naudas nav īpašuma!
Tātad, viena atšķirība, ko tikai daži cilvēki apzinās, ir tā, ka nauda ir īpašums, un tas ir arī mans īpašums.
Ja man rokās ir nauda, tad tā ir mans īpašums.
Ja es varu piekļūt tikai skaidrai naudai, izmantojot mobilo tālruni, vai naudai, izmantojot mobilo tālruni,
tad tā ir tikai piekļuve manam īpašumam. Tā nav īpašums.
Tā var tikt pārtraukta jebkurā brīdī, ja trūkst elektrības vai interneta.
Es vairs neesmu brīvs un vairs nevaru iepirkties, es vairs nevaru pārvietoties, man vairs nav piekļuves savai naudai.
Tāpēc ir svarīgi, lai mums vienmēr kabatā vai mājās būtu skaidra nauda gadījumam, ja kaut kas tāds notiktu,
lai mēs varētu turpināt iegādāties pārtiku un produktus.
Tas šeit nav garantēts. Tātad, ja naudas vairs nav, mums vienkārši ir šī problēma.
Naudas izzušana tiek ļaunprātīgi kontrolēta!
Nu, tā ir neliela ilūzija cilvēkiem, ka jūs domājat, ka nauda faktiski pazudīs no tā, kā attīstīsies situācija vai dzīve.
Attīstības dēļ nauda nepazūd.
Politiski ir vēlams atcelt skaidru naudu.
Vismaz kopš 2014. gada, kad tika dibināta alianse "Better Than Cash Alliance", šeit ir izveidota ANO tuva organizācija,
kuras mērķis ir aizstāt skaidro naudu visā pasaulē.
un digitālo maksājumu metodi visur.
Skaidra nauda nepazudīs tikai tāpēc, ka tā ir aizliegta ar politiku.
Skaidrā nauda izzūd, jo mēs pie tās pierodam, jo mums tiek dota - vai drīzāk atņemta - iespēja visur izmantot skaidru naudu.
Tāds ir ceļš, un tas nekur nepazūd pats no sevis.
Skaidras naudas ierobežošana ir globāli mērķi!
Daudzi cilvēki, kas vēlas aizsargāt skaidru naudu, protams, saskata arī globālu mērķi,
kas slēpjas aiz skaidras naudas ierobežošanas.
Kontrolēt cilvēkus ir iespējams tikai bez naudas.
Kamēr mums ir nauda, mēs esam anonīmi, esam arī nedaudz autonomi.
Mēs varam pārvietoties, kā vien vēlamies. Ja naudas vairs nebūtu, tad, protams, sabiedrību būtu viegli kontrolēt.
Naudas pārvietošanai ir otrs punkts.
Protams, skaidra nauda palīdz arī mūsu lielajām bankām un ieguldījumu sabiedrībām, piemēram, BlackRock, kompensēt
negatīvas procentu likmes vai sliktas situācijas, kā arī pieprasīt nodevas, kuras šobrīd nevar vienkārši pieprasīt.
Jo, ja naudas vairs nav, tad negatīvās procentu likmes var vienkārši pazemināt, un tā būtu praktiska ekspropriācija,
jo, ja mēs vairs nevaram saņemt naudu no bankas, tad šīs negatīvās procentu likmes var vienkārši vēl vairāk pagarināt.
Tas nozīmētu, ka pēc desmit vai piecpadsmit gadiem mēs varētu saskarties ar desmit procentu negatīvām procentu likmēm, un, ja
mums tad būtu nauda, mums katru gadu pietrūktu desmit procentu.
Visam šim mehānismam ir vēl viens aspekts.
Ja mums vairs nav skaidras naudas, tad, protams, ir iespējams arī kontrolēt sabiedrību tā, ka mēs sakām - ja
jūs trīs mēnešu laikā naudu nebūsiet izlietojuši, tad tā vienkārši zaudēs savu vērtību.
To varētu izmantot, lai mudinātu uzņēmumus tērēt naudu un pēc tam atkal strādāt.
Un, protams, tā būtu iespēja, ko lielās korporācijas, sarežģīti starptautiski koncerni vēlētos redzēt,
ja to pārdošanas apjomus varētu kontrolēt šādā veidā.
Šis pretpriekšlikums ir bezjēdzīgs, tāpēc tas ir jānoraida!
Pretpriekšlikumā ir runa par to, ka Nacionālā banka nodrošina pietiekami daudz naudas.
Taču Nacionālajai bankai nav iespēju nodrošināt, lai nauda tiktu izmantota tirgū.
Nacionālā banka nodrošina tikai tādu naudas daudzumu, kādu pieprasa bankas.
Nacionālajai bankai nav iespējas pieprasīt bankomātus, lai skaidru naudu vispār varētu izņemt.
Ar bankomātiem cilvēki atkal maksātu skaidrā naudā sabiedriskajā transportā, Ziemassvētku tirdziņā un visur citur.
Valsts banka to nevar noteikt.
Tātad pretpriekšlikumam nav nekāda sakara ar tautas iniciatīvu. Pretpriekšlikumam nav ietekmes.
Tāpēc mēs nepieņēmām pretpriekšlikumu un turpinām uzstāt, ka tautas iniciatīva ir jāpieņem, jo tautas iniciatīva
uzliek saistības politiķiem, un politiķi ir spējīgi rīkoties.
Tā var noteikt, ka sabiedriskajā transportā varat turpināt norēķināties ar skaidru naudu.
Tā var noteikt, ka Šveicē jābūt pieejamam tādam un tādam skaitam bankomātu.
Viņa var noteikt, ka Ziemassvētku tirdziņā mēs varam turpināt maksāt skaidrā naudā.
Tā ir liela atšķirība no tautas iniciatīvas.
Mēs uzliekam par pienākumu politiķiem, pretpriekšlikums uzliek par pienākumu Šveices Nacionālajai bankai darīt
to, ko tā dara jau šodien, un vienkārši paaugstina juridisko pamatu līdz konstitucionālajam līmenim.
Bet tas nemainās.
Tāpēc par šo tautas iniciatīvu noteikti ir jābalso "par".
Mums ir otrs punkts, kas atšķir tautas iniciatīvu no pretpriekšlikuma.
Otrais punkts ir tas, ka populārajā iniciatīvā mēs runājam par Šveices valūtu, kas ir Šveices franks.
Pretpriekšlikumā tiek runāts par Šveices valūtu - franku. Un tas ir nepareizi.
ISO 4217 standarts nosaka, ka Šveices valūta ir Šveices franks.
Un Federālajai padomei, protams, var būt mērķis ar konstitūcijas maiņu no Šveices franka uz franku.
- ikviens, kurš domā, ka ļaunums ir negodīgs
- bet tas ļautu viņam ieviest e-franku kā Šveices valūtu.
Un tas nozīmētu, ka tauta un kantoni vairs nevarētu par to lemt, jo fakultatīvā referenduma gadījumā
tikai tauta var izlemt, vai to pieņemt vai noraidīt.
"Banknotes un monētas" digitālās naudas funkcijas vietā!
Populārajā iniciatīvā mēs runājam par banknotēm un monētām.
Kāpēc ne skaidrā naudā?
Skaidra nauda nav tik skaidri definējams termins, jo skaidra nauda ir arī kaut kas tāds, kas var notikt tikai digitālā veidā.
Un šāda iemesla dēļ.
Redziet, juristi ES un šajās skaidras naudas ierobežošanas iestādēs ir noskaidrojuši, ka, ja man mobilajā tālrunī ir kāda
summa - pat ja tā ir pieejama, es šeit redzu summu - un es to pārskaitu uz citu mobilo tālruni,
izmantojot TWINT, tad tas ir skaidras naudas maksājums.
Un šis skaidras naudas maksājums liktu juristiem teikt, ka tas faktiski ir kā skaidra nauda.
Tā ir pārgājusi no viena īpašnieka citam, tāpēc tā nav aizdevums.
Tāpēc nākotnē varēsiet teikt, ka digitālā nauda jūsu mobilajā tālrunī ir skaidra nauda.
- To nevar teikt. Tas ir pavisam vienkārši: šeit ir skaidrs, šeit man ir piezīmes un šeit man ir arī monētas.
- un tas ir skaidri definēts konstitūcijā, un konstitūcijā ir nepieciešama skaidra
informācija, skaidri termini, kas ir konstitūcijā.
Tas ir arī pretpriekšlikuma punkts. Tas ir netīrs, neskaidrs.
Mūsu populārā iniciatīva ir ļoti skaidri formulēta un attiecas uz banknotēm un monētām, jo mēs vēlamies aizsargāt
banknotes un monētas, nevis, iespējams, digitālās naudas funkciju nākotnē, kas ir juridiski definēta kā tāda.
Sponsorēt balsošanas avīzi ar noklusētiem faktiem katrai mājsaimniecībai!
Svarīgs tautas iniciatīvas, 8. marta balsojuma, aspekts ir tas, ka mēs varam balsot par tautas iniciatīvu ar banknotēm un monētām,
no vienas puses, un par pretpriekšlikumu, no otras puses.
Iniciatīva ar banknotēm un monētām ir ļoti skaidra, bet pretpriekšlikums ir nedaudz
sarežģīts, neskaidrs vai ne tik skaidrs.
Lai cilvēki to saprastu, mēs esam uzrakstījuši avīzi, kurā skaidri aprakstītas atšķirības.
Lai šo laikrakstu varētu sponsorēt ikvienā mājsaimniecībā, mēs esam ievietojuši šo laikrakstu vietnē www.flyer-ueberall.ch.
To var ievietot atsevišķu pašvaldību pastkastītēs.
Lūdzu, atbalstiet mūs, lai ikvienam būtu skaidrs, par ko viņš balsos 8. martā.
Liels paldies.
Kad pazūd skaidra nauda, vispirms cieš tie, kas atrodas uz maizes līnijas!
Tātad, ja Šveicē pazūd skaidra nauda, kurš cieš pirmais?
Protams, vispirms cieš nabadzīgākie.
To mēs redzam arī sūdzībās, ko esmu iesniedzis par sabiedrisko transportu.
Kas cieš, ja sabiedriskajā transportā vairs nepieņem skaidru naudu?
Tie ir cilvēki, kuriem katru dienu nākas iztikt ar trim, pieciem vai varbūt nepilniem astoņiem frankiem.
Jūs iekāpjat autobusā, nevarat samaksāt, jo vairs nav biļešu automātu.
Un šos cilvēkus mēs izslēdzam no savas dzīves.
Tas vienkārši nav godīgi, tas nav godīgi.
Arī šiem cilvēkiem ir tiesības uz sabiedrisko transportu.
Šiem cilvēkiem ir tiesības norēķināties ar skaidru naudu tualetēs, jo viņi nevar saņemt kredītkarti, jo viņiem nav
naudas vai viņi ir nokļuvuši grūtībās un viņiem nav konta, jo viņi nevar atļauties mobilo tālruni ar viedtālruņa funkcijām.
Ir ļoti, ļoti svarīgi, lai mēs to redzētu.
Mums ir miljons cilvēku, kuriem jādzīvo uz maizes sliekšņa.
Un mums ir daudz vecu cilvēku, kas dzīvo tikai AHV.
Un šie cilvēki nevar nopirkt priekšapmaksas karti un bloķēt tajā 20 vai 50 frankus.
Viņi dzīvo par katru franku dienā, ko var izlietot.
Un ir svarīgi, lai šie cilvēki netiktu izstumti no sabiedrības, lai viņi varētu turpināt piedalīties mūsu sabiedrības dzīvē.
Skaidras naudas turēšana nozīmē maksāšanu ar skaidru naudu!
Tāpēc ir ļoti, ļoti svarīgi, lai mēs turpinātu turēt savu skaidro naudu.
Taču tam ir vajadzīga arī iedzīvotāju apņemšanās, jo mums atkal vajadzētu vairāk maksāt skaidrā naudā - ja summas ir
nelielas vai kādas citas -, lai tirdzniecības centros, degvielas uzpildes stacijās un visur citur neizzustu kases aparāti.
Jo, ja neviens vairs nemaksās skaidrā naudā, tad, vadoties no laikmeta loģikas, kases aparāti tiks
likvidēti un līdz ar to arī skaidra nauda tiks izspiesta.
Ja mums vairs nav skaidras naudas, tad pastāv risks, ka mēs kādreiz cietīsim no šīs pārvietošanas.
Banknošu un monētu neesamība nozīmē, ka krīzes situācijā neko nevar iegādāties.
Tāpēc es lūdzu, lai ikvienam mājās būtu 700 franku uz galvu, jo, ja mums beigsies elektrība, mums par to būs jāmaksā,
Ja vairs nav interneta - mēs to redzam Irānā, kur internets vienkārši tika atslēgts -, ja mums tā vairs nav,
tad mums ir vajadzīgi cilvēki, kuriem joprojām ir nauda mājās, lai ekonomika varētu turpināt darboties.
Tad jūs varat kaut ko iedot arī savam kaimiņam, lai viņš, kuram mājās vairs nav banknošu un monētu, joprojām
varētu kaut ko nopirkt un ekonomika turpinātu pastāvēt.
Tas ir ļoti, ļoti svarīgi. Aplūkosim Vāciju, Berlīni:
Elektroenerģijas sadales tīkla uzbrukuma rezultātā viens no rajoniem piecas dienas palika bez elektrības.
Tajā valdīja haoss, daļēji kara atmosfēra.
Mums kā saprātīgiem cilvēkiem un gudriem šveiciešiem vajadzētu to nepieļaut un tāpēc laiku pa laikam
maksāt skaidrā naudā vairāk, nekā esam pieraduši.
Nodrošini skaidru naudu, lai izdzīvotu krīzes situācijās!
Ja 8. martā balsosiet "par", jūs neko nezaudēsiet, bet tikai iegūsiet.
Viņi ir ieguvuši vienu uzvaru: ka politiķiem ir jāaizsargā nauda.
Un, ja krīzes laikā mums būs vajadzīga nauda, jūs atkal uzvarēsiet, jo spēsiet izdzīvot.
Un jūs neko neesat zaudējuši, jo mēs necīnāmies ar digitālo naudu.
Mēs vienkārši vēlamies, lai arī turpmāk varētu brīvi izvēlēties, vai vēlaties maksāt digitāli vai skaidrā naudā.
Un, lai to panāktu, mums 8. martā jābalso "JĀ" tautas iniciatīvai "Nauda ir brīvība".
Un, ja abām iniciatīvām ir atbilde "jā", tad neaizmirstiet apakšā pielikt krustiņu - kad ir rakstīts: "Ja ir divi
"jā", kurai populārajai iniciatīvai jūs dotu priekšroku?".
Tad balsojiet par oriģinālu, balsojiet par "Nauda ir brīvība", tur uzvelciet krustiņu.
Liels paldies. Mēs nezaudējam, mēs tikai uzvaram.