[Charles Darwint (1809-1882) minden idők egyik legnagyobb természettudósaként tartják számon.
A fajok eredetével kapcsolatos kutatásait az evolúció elméletének alapjaként tartják számon.
Világszerte ismert, és számos országban tanítják iskolákban és egyetemeken.
A maga idejében Darwin munkássága fordulópontot jelentett, az isteni teremtésben való hittől a materialista világnézet felé.
Ma az evolúció elméletét tekintik az összes élet összetettségének teljes magyarázatának.
Azt állítja, hogy az élő szervezetek több generáción keresztül képesek megváltozni azáltal, hogy
alkalmazkodnak a környezetükhöz, és új fajok alakulhatnak ki.
A nyilvánosságot a médián és a tudományos tudósításokon keresztül folyamatosan a darwinizmus támogatására ösztönzik.
Azt terjesztik, hogy a világ minden tudósa hisz ebben az elméletben.
A "darwini világkép" sok ember fejében szilárdan rögzült.
A biologie-lernprogramme.de honlapon a következőket olvashatja az "evolúcióelmélet" kifejezésről:
"A hétköznapi nyelvben az "elmélet" kifejezés egy meglehetősen bizonytalan állításra utal; a
tudományban ez inkább a "hipotézis" kifejezésnek felel meg.
A tudományban viszont egy "elméletet" már számos eredmény támasztja alá, szinte olyan, mint egy "természeti törvény".
Amikor tehát evolúciós "elméletről" beszélünk, valójában a nagyon jó bizonyítékokat hangsúlyozzuk!"
De hogyan néz ki ez a jó bizonyíték?
Valóban konszenzus van a tudományos közösségben, vagy ezt a témát is, mint sok más témát, a
kritikus ellenvélemények elnyomása jellemzi?
A világ összes tudósa hisz az evolúció elméletében - legalábbis ezt állította 2001-ben a
PBS tévécsatornalánc az Egyesült Államokban.
Ez a közvélemény heves reakcióját váltotta ki.
Bruce Chapman, a Discovery Institute agytröszt elnöke azzal vádolta a filmkészítőket, hogy "megbélyegeznek"
minden olyan tudóst, aki megkérdőjelezi az evolúció elméletét.
"Azt akarják elhitetni az emberekkel, hogy Darwin elméletének egyetlen kritikája ma a
vallási fundamentalisták részéről érkezik."
John West igazgatóhelyettes elítélte, hogy a darwinisták szándékosan befolyásolják a médiát, a politikát és a bíróságokat,
hogy elnyomják az eltérő véleményeket és megakadályozzák a vitát.
Meggyőződése, hogy ez az elnyomás csak még szkeptikusabbá teszi az embereket.
Az intézet ezután közzétette a másként gondolkodó tudósok névsorát.
Mindannyiuknak volt bátorságuk aláírni, és ezzel nyilvánossá tenni, hogy kételkednek Darwin elméletében.
A listán szerepelnek az Amerikai Tudományos Akadémia, az orosz, a lengyel és a cseh akadémia tagjai, valamint
olyan neves egyetemek, mint a Yale, Princeton, Stanford, MIT, UC Berkeley, UCLA és mások.
Valamennyi aláíró doktori címet szerzett a saját szakterületén. Ez figyelemre méltóan széles körű konszenzus.
[Beszélő 2: "A darwinisták folyamatosan azt állítják, hogy egyetlen komoly tudós sem kételkedik ebben az elméletben.
500 tudós van itt, akik készek arra, hogy nyilvánosságra hozzák az evolúció elméletével kapcsolatos szkepticizmusukat"
- mondta Dr. John G. West, a Discovery Institute munkatársa.
"A darwinistáknak a bíróságok, a média és az akadémiai intézmények felhasználására tett erőfeszítései az ellenvélemény
elfojtására és a vita elfojtására valójában csak még több ellenvéleményhez vezetnek, és még több tudóst ösztönöznek
arra, hogy csatlakozzon az evolúciót bírálók listájához."
A Darwin disszidensek listájának élén a következő állítás áll:
"Szkeptikusan állunk ahhoz az állításhoz, hogy az élet komplexitásáért a véletlen
mutációk és a természetes szelekció a felelős.
Alaposan meg kell vizsgálni a Darwin elméletét alátámasztó bizonyítékokat."
Ma már több mint 1000 tudós szerepel ezen a listán.
Szkeptikus vagyok az állításokkal kapcsolatban.
Szkeptikus vagyok. Szkeptikus vagyok. Szkeptikus vagyok. Szkeptikusak vagyunk.
Egyre több tudós kérdőjelezi meg a darwini elméletet.
Szkeptikusan állunk azokhoz az állításokhoz, amelyek szerint a véletlen mutáció és a természetes
szelekció felelős lehet az élet komplexitásáért.
Világszerte több mint 1000 PhD tudós írta alá a listát.
Szkeptikus vagyok. Szkeptikus vagyok. Szkeptikus vagyok.
Szkeptikus vagyok azokkal az állításokkal kapcsolatban, amelyek szerint lehetséges, hogy a véletlen mutációk és
a természetes szelekció felelős az élet komplexitásáért.
A darwini elmélet alapos tanulmányozását ösztönözni kell."
Darwin maga is feltételezte, hogy elméletének számos hiányosságát a későbbi nemzedékek
megfelelő felfedezésekkel fogják kitölteni.
Ezzel szemben a különböző tudományágak tudósai többször is olyan felfedezéseket tettek, amelyek a "természetes szelekció
általi evolúció" elméletének folyamatos összeomlásához vezettek.
Az alábbiakban néhány olyan ellenvéleményt hallhatnak, amelyet a mainstream sajtó még nem közölt.
Michael Denton ausztrál molekuláris biológus "Evolution: A Theory in Crisis" című könyvében írta:
"Darwin sehol sem tudott egyetlen olyan valós esetet sem felmutatni a természetes szelekcióról, amely
valóban evolúciós változást okozott volna a természetben."
"A genetika úttörői, mint Karl Curns és Heribert-Nilsson, többször rámutattak arra, hogy a szelekció önmagában nem hozhat
létre semmi újat. Ez csak egy szita, amely kiszűri a dolgokat.
Ahogy a szita sem hoz létre új tealeveleket, úgy a szelekció sem hoz létre új formákat vagy új fajokat.
Csak kiszűrni tudja a kínálatot, de új formákat és fajokat nem tud létrehozni.
"Amit Darwin a könyvében bemutatott, az a gondolkodás lehetőségei voltak: Milyen lehetett volna?
Hogyan fejlődhettek ki a földi élőlények?
De sem ő, sem a darwinisták, sem a neodarwinisták nem tudják ma kísérletileg megerősíteni ezt az állítást."
A régészek és biológusok mellett néhány matematikus is megkérdőjelezte az evolúció elméletét.
Matematikai szempontból a DNS nagy mennyiségű életinformációt tartalmaz, mondta Stanislaw Ulam, a Manhattan Project mérnöke.
A természet nem hagyatkozhat véletlenszerű folyamatokra az ilyen információk
létrehozásában, ahogyan azt Darwin elmélete sugallja.
Douglas Axe amerikai molekuláris biológus is végzett számításokat ezzel kapcsolatban, és ugyanerre a következtetésre jutott:
Egy normális fehérjemolekula véletlenszerű mutációval történő létrehozásához 10 trillió földi
erőre lenne szükség. Ez nyilvánvalóan lehetetlen.
"Az evolúciós rendszerben a véletlen meglehetősen erős szerepet játszik, mert úgy gondolják, hogy a véletlen
mutációk, a véletlen változások létrehozhatnak egy fogalmat.
Ez túlterheli a véletlent, ami nem véletlen.
Ha ez lehetséges lenne, akkor a számítógépek programjait véletlenszerű algoritmusok
segítségével hozhatnánk létre. De ez nem lehetséges.
Gondolatokra, ötletekre, intelligenciára van szükségünk ahhoz, hogy komplex programokat hozzunk létre."
"Az evolúcióelmélet egyik alapvető problémája a vízi életből a szárazföldi életbe való átmenet.
Hogyan válhat egy hal kétéltűvé?
A halak és a kétéltűek közötti átmenetet, az összekötő láncszemeket a mai napig nem találták meg."
"Az élőlények nagy csoportjai közötti átmeneti kapcsolatok kérdése égető kérdés volt Darwin számára, és ma is égető kérdés.
Meglepően kevés olyan fosszíliát találtak, amely az élőlények fő csoportjai közötti ilyen átmenet szempontjából értelmezhető."
[Darwin leszármazási elméletének bizonyítékai még ma is hiányoznak.
Darwin elméletét megjelenése óta hűséges hívei terjesztették és többször bővítették.
Az elmélet hiányosságait olykor még félrevezetésekkel is elfedték, például Ernst Haeckel
zoológus és a darwinizmus szószólója által.
A 19. század közepén megváltoztatta az emberi és állati embriókról készült képeket, hogy népszerűsítse
az akkor még gyerekcipőben járó evolúciós biológiát.
1997-ben egy tudóscsoport Michael Richardson embriológus vezetésével 50 gerinces állat
embriójának növekedési folyamatát tanulmányozta.
Alaposan megnézték őket, és jegyzeteltek.
Felfedezték, hogy Haeckel nemcsak hozzáadott és törölt struktúrákat az embriókban, hanem meg is változtatta azokat.
Olyan emberi embriókat festett, amelyek jobban hasonlítottak a halakra, valamint megváltoztatta az emberek és a kutyák embrióit.
Egyes tudósok ebben az összefüggésben szándékos hamisításról beszélnek.
Haeckel képeit később biológia tankönyvekben használták, félrevezetve ezzel diákok generációit, akik nem
ismerték az igazságot, és vakon hittek az evolúció elméletében.
Ennek eredményeképpen egyre inkább beivódott a fiatalok tudatába az az elképzelés, hogy az emberek a majmoktól származnak.
Erich Blechschmidt német embriológus "Az emberi élet kezdete" című könyvében részletes adatokkal bizonyította, hogy az emberi
magzatok kezdettől fogva csak emberi struktúrákkal rendelkeznek.
Matti Leisola finn biotechnológiai professzornak megvannak a saját tapasztalatai az evolúció kritikájával kapcsolatban.
A keresztény 40 éve dolgozik a kutatásban.
Az "Evolúció - nemkívánatos kritika: egy tudós tapasztalatai" című könyvében leírja, hogy
a tudomány már régóta nem semleges játéktér.
Ez különösen világossá vált számára, amikor az evolúcióról volt szó.
Aki nyilvánosan felszólal az uralkodó evolúciós paradigma és a háttérben meghúzódó naturalista világkép ellen, annak számolnia
kell a bizonyítékok iránti érdektelenséggel, a nyílt vita elutasításával, tartós előítéletekkel, lekicsinyléssel,
becsmérléssel, cenzúrázási kísérletekkel, sőt gyűlölettel is - mert Darwin hipotéziseit már
régóta tényként kezelik, írja Leisola könyvében.
Dr. Hans-Joachim Zillmer, az evolúció szakértője szintén kritizálja Darwint "Die
Evolutionslüge" (Az evolúciós hazugság) című könyvében.
A könyv hátulján ez áll:
[Beszélő 2: "Jelenlegi könyve ennek a tanításnak az összeomlását mutatja be, mint egy rakás hazugságot.
Számos, korábban elhallgatott, szenzációs leletet dokumentál, amelyek bizonyítják, hogy az emberi evolúció
történetét, amelyet a tudományos intézményrendszer szisztematikusan meghamisított, újra kell írni.
És azt is megmutatja, hogy a rivalizálás és a kíméletlen küzdelem darwini elvei nem az élet fejlődésének sikeres stratégiái.
Az evolúcióelmélet elvei nem a továbbfejlődéshez, hanem a szükséges együttműködés helyett a
konfrontációhoz és a háborúhoz vezetnek - akkor is, mint most."
Következtetés: Ezek a különböző hangok azt mutatják, hogy Darwin evolúciós elméletéről szóló
tanítása korántsem alapul túl jó bizonyítékokon.
Éppen ellenkezőleg, napról napra nő a valódi tudományos felülvizsgálatot követelő kritikus hangok száma, mert a nyílt
diskurzus és a megbízhatónak vélt bizonyítékok alapos vizsgálata ezen a területen sem folyik, sőt, szándékosan cenzúrázzák.
Anke Uhlenwinkel, a földrajz és a közgazdaságtan didaktikájának egyetemi tanára nemrégiben könyvet jelentetett meg:
"Aki zavar, annak mennie kell - a kritikus professzorok eltávolítása az egyetemekről".
Az AUF 1 című lapnak adott interjújában leírja, hogy egyre több professzor veszíti el az állását - nem a rossz tudományos munka
miatt, hanem azért, mert kényelmetlen kérdéseket tesznek fel.
Az egykor a szabad vita helyszínei ma a félelem, a cenzúra és a politikai konformizmus intézményei. Bárki, aki
nem illik bele az uralkodó narratívába, megkapja a csizmát.
A hatalommal való visszaélésről, a konformizmusról és a tudomány eszméjének elárulásáról beszél.
Úgy véli, hogy minden polgár csak akkor alakíthatja ki saját véleményét, ha a tudományos tények teljes köréhez hozzáférhet.
"... és annál jobban tudsz azokról a dolgokról, amelyeket valójában mindannyian tudhatnátok, és ez sokkal
több, mint amit általában a nyilvánosságban megvitatnak.
Természetesen minél többet tudsz, annál inkább megalapozott véleményt tudsz
kialakítani magadnak, és társadalmi véleményt is."
Végül idézzük fel Dr. John G. West, a Discovery Institute munkatársának bátorító szavait. West:
"A darwinisták azon erőfeszítései, hogy a bíróságokat, a médiát és az akadémiai intézményeket használják fel az ellenvélemény
elfojtására és a vita elfojtására, valójában csak még több ellenvéleményhez vezetnek, és még több tudóst ösztönöznek
arra, hogy csatlakozzon az evolúciót bírálók listájához."