[Čārlzs Darvins (1809-1882) tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem dabaszinātniekiem.
Viņa pētījumi par sugu izcelsmi tiek uzskatīti par evolūcijas teorijas pamatu.
Tā ir pazīstama visā pasaulē, un to māca daudzu valstu skolās un universitātēs.
Savā laikā Darvina darbs bija pagrieziena punkts no ticības dievišķajai radīšanai uz materiālistisku pasaules uzskatu.
Mūsdienās evolūcijas teorija tiek uzskatīta par pilnīgu izskaidrojumu visas dzīvības sarežģītībai.
Tajā teikts, ka dzīvi organismi var mainīties daudzu paaudžu laikā, pielāgojoties videi, un ka var rasties jaunas sugas.
Plašsaziņas līdzekļos un zinātniskajos ziņojumos sabiedrība tiek pastāvīgi mudināta atbalstīt darvinismu.
Tiek propagandēts, ka ikviens pasaules zinātnieks tic šai teorijai.
"Darvina pasaules uzskats" ir stingri iesakņojies daudzu cilvēku prātos.
Interneta vietnē biologie-lernprogramme.de par terminu "evolūcijas teorija" var izlasīt:
"Ikdienas valodā termins "teorija" apzīmē diezgan neskaidru apgalvojumu; zinātnē tas vairāk atbilst terminam "hipotēze".
No otras puses, zinātnē "teorija" jau ir pamatota ar daudziem atklājumiem, gandrīz kā "dabas likums".
Tāpēc, runājot par evolūcijas "teoriju", mēs patiesībā uzsveram ļoti labus pierādījumus!"
Bet kā šie labie pierādījumi izskatās?
Vai zinātnieku aprindās patiešām valda vienprātība, vai arī šai tēmai, tāpat kā daudzām citām, ir
raksturīga kritisko atšķirīgo viedokļu apspiešana?
Visi pasaules zinātnieki tic evolūcijas teorijai - vismaz tā 2001. gadā apgalvoja ASV PBS televīzijas kanālu tīkls.
Tas izraisīja spēcīgu sabiedrības reakciju.
Atklājuma institūta (Discovery Institute) domnīcas prezidents Brūss Čepmens apsūdzēja filmas veidotājus, ka tie
"stigmatizē" visus zinātniekus, kuri apšauba evolūcijas teoriju.
"Viņi vēlas, lai cilvēki ticētu, ka vienīgā Darvina teorijas kritika mūsdienās nāk no reliģisko fundamentālistu puses.""
Direktora vietnieks Džons Vests nosodīja, ka darvinisti apzināti ietekmē plašsaziņas līdzekļus, politiku un tiesas,
lai apspiestu atšķirīgus viedokļus un novērstu diskusijas.
Viņš ir pārliecināts, ka šīs represijas tikai palielina cilvēku skepsi.
Institūts pēc tam publicēja to zinātnieku sarakstu, kuri domā citādi.
Viņiem visiem pietika drosmes parakstīties un tādējādi publiski paziņot, ka viņi apšauba Darvina teoriju.
Sarakstā ir Amerikas Zinātņu akadēmijas, Krievijas, Polijas un Čehijas akadēmiju locekļi, kā arī tādu slavenu universitāšu kā
Jeila, Prinstonas, Stenfordas, Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta, Berklijas, Kalifornijas
universitātes un citu universitāšu pārstāvji.
Visiem parakstītājiem ir doktora grāds attiecīgajā jomā. Tā ir ārkārtīgi plaša vienprātība.
[2. runātājs: "Darvinisti nebeidz apgalvot, ka neviens nopietns zinātnieks nešaubās par šo teoriju.
Šeit ir 500 zinātnieku, kuri ir gatavi publiski paust savu skepsi par evolūcijas teoriju," sacīja Dr.
Džons Vests (John G. West) no Discovery Institute.
"Darvinistu centieni izmantot tiesas, plašsaziņas līdzekļus un akadēmiskās institūcijas, lai apspiestu atšķirīgo viedokli un
apslāpētu debates, patiesībā novedīs tikai pie vēl lielākas atšķirīgās domas un iedvesmos vēl vairāk
zinātnieku pievienoties evolūcijas kritiķu sarakstam.""
Darvina disidentu saraksta virsraksts ir šāds:
"Mēs esam skeptiski noskaņoti pret apgalvojumu, ka dzīvības sarežģītības pamatā ir nejaušas mutācijas un dabiskā atlase.
Būtu rūpīgi jāizpēta Darvina teorijas pierādījumi."
Šodien šajā sarakstā ir jau vairāk nekā 1000 zinātnieku.
Es esmu skeptiski noskaņots pret apgalvojumiem.
Es esmu skeptisks. Es esmu skeptisks. Es esmu skeptisks. Mēs esam skeptiski.
Arvien vairāk zinātnieku apšauba Darvina teoriju.
Mēs esam skeptiski noskaņoti pret apgalvojumiem, ka dzīvības sarežģītības pamatā ir nejaušas mutācijas un dabiskā atlase.
Sarakstu ir parakstījuši vairāk nekā 1000 zinātņu doktori visā pasaulē.
Es esmu skeptisks. Es esmu skeptisks. Es esmu skeptisks.
Es esmu skeptiski noskaņots pret apgalvojumiem, ka dzīvības sarežģītības pamatā ir nejaušas mutācijas un dabiskā atlase.
Būtu jāveicina rūpīga Darvina teorijas izpēte."
Pats Darvins pieņēma, ka daudzās nepilnības viņa teorijā aizpildīs vēlākās paaudzes, veicot attiecīgus atklājumus.
Turpretī dažādu disciplīnu zinātnieki vairākkārt ir veikuši atklājumus, kas ir likuši viņa teorijai
par "evolūciju dabiskās atlases ceļā" turpināt brukt.
Zemāk jūs dzirdēsiet dažas atšķirīgas balsis, kuras masu prese vēl nav publicējusi.
Austrāliešu molekulārais biologs Maikls Dentons savā grāmatā "Evolūcija: teorija
krīzē" (Evolution: A Theory in Crisis) raksta:
"Darvins nekur nav spējis parādīt nevienu reālu dabiskās atlases gadījumu, kas patiešām
būtu izraisījis evolūcijas pārmaiņas dabā."
"Ģenētikas pionieri, tādi kā Karls Kērnss un Heribert-Nilsons, ir vairākkārt norādījuši, ka selekcija pati par sevi
nevar radīt neko jaunu. Tā ir tikai siets, kas atsijā lietas.
Tāpat kā siets nerada jaunas tējas lapas, arī selekcija nerada jaunas formas vai jaunas sugas.
Tā var tikai izsijāt piedāvāto, bet nevar radīt jaunas formas un sugas.
"Darvins savā grāmatā izklāstīja domas iespējas: Kāds tas varēja būt?
Kā varēja attīstīties organismi uz šīs zemes?
Taču ne viņš, ne darvinisti, ne neodarvinisti šodien nevar eksperimentāli apstiprināt šo apgalvojumu."
Papildus arheologiem un biologiem arī daži matemātiķi apšauba evolūcijas teoriju.
No matemātiskā viedokļa raugoties, DNS satur lielu daudzumu dzīvības informācijas, teica
Manhetenas projekta inženieris Staņislavs Ulams.
Daba nevar paļauties uz nejaušiem procesiem, lai radītu šādu informāciju, kā to paredz Darvina teorija.
Arī amerikāņu molekulārais biologs Douglas Axe veica aprēķinus šajā kontekstā un nonāca pie tāda paša secinājuma:
Lai nejaušas mutācijas rezultātā radītu normālu olbaltumvielu molekulu, būtu nepieciešami 10
triljoni Zemes. Acīmredzot tas ir neiespējami.
"Evolūcijas sistēmā nejaušībai ir diezgan liela nozīme, jo tiek uzskatīts, ka nejaušas
mutācijas, nejaušas izmaiņas var radīt koncepciju.
Tas pārslogo iespēju, kas nav nejaušība.
Ja tas būtu iespējams, tad mēs varētu izveidot programmas mūsu datoriem, izmantojot nejaušus algoritmus. Taču tas nav iespējams.
Mums ir nepieciešamas domas, idejas, intelekts, lai izveidotu sarežģītas programmas."
"Viena no evolūcijas teorijas pamatproblēmām ir pāreja no ūdensdzīves uz sauszemi.
Kā zivs var kļūt par abinieku?
Pāreja starp zivīm un abiniekiem, savienojošie posmi, nav atrasti līdz pat šai dienai."
"Jautājums par pārejas posmu starp galvenajām dzīvo būtņu grupām Darvinam bija aktuāls
jautājums, un tas joprojām ir aktuāls jautājums.
Pārsteidzoši maz ir atrasts fosiliju, kuras varētu interpretēt kā pāreju starp galvenajām organismu grupām."
[Pierādījumu Darvina izcelsmes teorijai joprojām trūkst.
Kopš tās publicēšanas Darvina teoriju ir izplatījuši un vairākkārt papildinājuši uzticīgi atbalstītāji.
Dažkārt teorijas nepilnības pat tika slēptas ar nepatiesiem apgalvojumiem, piemēram,
zoologs un darvinisma piekritējs Ernsts Hekels.
19. gadsimta vidū viņš pārveidoja cilvēku un dzīvnieku embriju attēlus, lai popularizētu
evolucionāro bioloģiju, kas tolaik vēl tikai veidojās.
1997. gadā zinātnieku grupa embriologa Maikla Ričardsona vadībā pētīja 50 mugurkaulnieku embriju augšanas procesu.
Viņi tos rūpīgi aplūkoja un pierakstīja.
Viņi atklāja, ka Hekels embrijos bija ne tikai pievienojis un izdzēsis struktūras, bet arī mainījis tās.
Viņš gleznoja cilvēku embrijus, kas vairāk līdzinājās zivīm, un pārveidoja cilvēku un suņu embrijus.
Daži zinātnieki šajā kontekstā runā par apzinātu falsifikāciju.
Hēkela attēli vēlāk tika izmantoti bioloģijas mācību grāmatās, maldinot vairākas skolēnu paaudzes, kas
nezināja patiesību un akli ticēja evolūcijas teorijai.
Tas jauniešu prātos nostiprināja ideju, ka cilvēki ir pērtiķu pēcteči.
Savā grāmatā "Cilvēka dzīvības sākums" vācu embriologs Erihs Blehšmits (Erich Blechschmidt) ar detalizētiem datiem pierādīja,
ka cilvēka auglim jau no paša sākuma ir tikai cilvēka struktūra.
Somu bioloģisko procesu inženierijas profesoram Mati Leisolai (Matti Leisola) ir sava pieredze, kad viņš kritizē evolūciju.
Kristietis jau 40 gadus strādā pētniecības jomā.
Savā grāmatā "Evolūcija - nevēlama kritika: zinātnieka pieredze" viņš apraksta, ka
zinātne jau sen vairs nav neitrāls spēles laukums.
Tas viņam kļuva īpaši skaidrs, kad runa bija par evolūciju.
Ikvienam, kurš publiski izsakās pret dominējošo evolūcijas paradigmu un naturālistisko pasaules uzskatu, ir jārēķinās ar
intereses trūkumu par pierādījumiem, atklātas diskusijas noraidīšanu, pastāvīgiem aizspriedumiem, noniecināšanu,
nomelnošanu, cenzūras mēģinājumiem un pat naidu - jo Darvina hipotēzes jau sen tiek uzskatītas par
pašsaprotamiem faktiem, savā grāmatā apraksta Leisola.
Dr. Hans-Joahims Zillmers (Hans-Joachim Zillmer), evolūcijas eksperts, savā grāmatā "Evolūcijas
meli" (Die Evolutionslüge) arī kritizē Darvinu.
Grāmatas aizmugurē ir rakstīts:
[2. runātājs: "Viņa pašreizējā grāmata ilustrē šīs doktrīnas sabrukumu kā melu krājumu.
Tajā ir dokumentēti daudzi iepriekš noklusēti sensacionāli atklājumi, kas pierāda, ka cilvēces evolūcijas vēsture, ko
sistemātiski viltojušas zinātnes iestādes, ir jāraksta no jauna.
Tas arī parāda, ka Darvina principi - sāncensība un nežēlīga cīņa - nav veiksmīgas stratēģijas dzīvības attīstībai.
Evolūcijas teorijas principi ved nevis uz tālāku attīstību, bet gan uz konfrontāciju un karu,
nevis uz nepieciešamo sadarbību - toreiz un tagad."
Secinājums: Šīs dažādās balsis liecina, ka Darvina mācība par evolūcijas teoriju nekādā
ziņā nav balstīta uz ļoti labiem pierādījumiem.
Gluži pretēji, ar katru dienu pieaug to kritisko balsu skaits, kas aicina veikt patiesu zinātnisku pārskatīšanu, jo arī
šajā jomā nenotiek atklāta diskusija un rūpīga šķietami ticamu pierādījumu izpēte, un tā pat tiek apzināti cenzēta.
Anke Uhlenvinkela (Anke Uhlenwinkel), universitātes ģeogrāfijas un ekonomikas didaktikas profesore, nesen publicēja grāmatu:
"Tiem, kas traucē, ir jādodas prom - kritiski noskaņoto profesoru aizvākšana no universitātēm".
Intervijā ar AUF 1 viņa stāsta par to, ka arvien vairāk profesoru zaudē darbu - nevis sliktā akadēmiskā
darba dēļ, bet gan tāpēc, ka uzdod neērtus jautājumus.
Kādreiz brīvas diskusijas vietas tagad ir baiļu, cenzūras un politiskā konformisma institūcijas. Ikviens,
kas neatbilst dominējošajam naratīvam, tiek apzagts.
Viņa runā par varas ļaunprātīgu izmantošanu, konformismu un zinātnes idejas nodevību.
Viņa uzskata, ka ikviens pilsonis var izveidot savu viedokli tikai tad, ja viņam ir pieejami visi zinātniskie fakti.
"... un jo labāk jūs zināt par lietām, ko patiesībā jūs visi varētu zināt, un tas ir daudz vairāk nekā
tas, kas parasti tiek apspriests publiskajā telpā.
Protams, jo vairāk jūs zināt, jo vairāk varat izveidot savu pietiekami pamatotu viedokli un arī sabiedrības viedokli."
Visbeidzot, atcerēsimies Dr. Džona G. Vesta (Dr. John G. West) no Discovery Institute
uzmundrinošos vārdus. Viņš teica: "Viņš teica, ka:
"Darvinistu centieni izmantot tiesas, plašsaziņas līdzekļus un akadēmiskās iestādes, lai apspiestu atšķirīgo viedokli un
apslāpētu debates, patiesībā novedīs tikai pie vēl lielākas atšķirīgās domas un iedvesmos vēl vairāk
zinātnieku pievienoties evolūcijas kritiķu sarakstam."