[Charles Darwin (1809-1882) regnes som en av de største naturvitenskapsmennene gjennom tidene.
Hans forskning på artenes opprinnelse regnes som grunnlaget for evolusjonsteorien.
Den er kjent over hele verden, og det undervises i den ved skoler og universiteter i mange land.
Darwins arbeid representerte et vendepunkt i hans samtid, fra troen på en guddommelig
skapelse til et materialistisk syn på verden.
I dag anses evolusjonsteorien som den fullstendige forklaringen på alt livs kompleksitet.
Den sier at levende organismer kan forandre seg over mange generasjoner ved å
tilpasse seg miljøet, og at nye arter kan oppstå.
Offentligheten oppfordres stadig til å støtte darwinismen gjennom media og vitenskapelig rapportering.
Det hevdes at alle forskere i verden tror på denne teorien.
Det "darwinistiske verdensbildet" er fast forankret i mange menneskers bevissthet.
På nettstedet biologie-lernprogramme.de kan du lese følgende om begrepet "evolusjonsteori":
"I dagligtalen brukes begrepet "teori" om et ganske usikkert utsagn, i vitenskapen
ville det snarere tilsvare begrepet "hypotese".
I vitenskapen, derimot, er en "teori" allerede underbygget av mange funn, nærmest som en "naturlov".
Så når vi snakker om evolusjonær "teori", legger vi faktisk vekt på de svært gode bevisene!"
Men hvordan ser disse gode bevisene ut?
Finnes det egentlig konsensus i forskersamfunnet, eller er dette temaet, i likhet med mange andre,
preget av undertrykkelse av kritiske motstemmer?
Alle forskere i verden tror på evolusjonsteorien - det hevdet i hvert fall TV-stasjonskjeden PBS i USA i 2001.
Dette førte til en sterk offentlig reaksjon.
Bruce Chapman, leder for tenketanken Discovery Institute, anklaget filmskaperne for å "stigmatisere" alle
forskere som setter spørsmålstegn ved evolusjonsteorien.
"De vil at folk skal tro at den eneste kritikken mot Darwins teori i dag kommer fra religiøse fundamentalister."
John West, visedirektør, fordømte at darwinister bevisst påvirket media, politikk og domstoler for å
undertrykke avvikende meninger og forhindre diskusjon.
Han er overbevist om at denne undertrykkelsen bare gjør folk mer skeptiske.
Instituttet publiserte deretter en liste med navn på forskere som tenker annerledes.
De hadde alle mot til å skrive under og dermed offentliggjøre at de betviler Darwins teori.
Listen omfatter medlemmer av det amerikanske vitenskapsakademiet, de russiske, polske og tsjekkiske akademiene
samt anerkjente universiteter som Yale, Princeton, Stanford, MIT, UC Berkeley, UCLA og andre.
Alle underskriverne har doktorgrad i sitt fag. Dette er en bemerkelsesverdig bred enighet.
[Speaker 2: "Darwinistene slutter aldri å hevde at ingen seriøse forskere tviler på denne teorien.
Det er 500 forskere her som er villige til å offentliggjøre sin skepsis til evolusjonsteorien,"
sier Dr. John G. West fra Discovery Institute.
"Darwinistenes forsøk på å bruke domstolene, mediene og de akademiske institusjonene til å undertrykke uenighet og kvele
debatten vil faktisk bare føre til mer uenighet og inspirere flere forskere til å
slutte seg til listen over evolusjonskritikere."
Listen over Darwin-dissidenter har følgende overskrift
"Vi er skeptiske til påstanden om at det er mulig at tilfeldige mutasjoner og naturlig
seleksjon er ansvarlig for livets kompleksitet.
Det bør foretas en grundig undersøkelse av bevisene for Darwins teori."
I dag omfatter denne listen allerede mer enn 1000 forskere.
Jeg er skeptisk til påstandene.
Jeg er skeptisk. Jeg er skeptisk. Jeg er skeptisk. Vi er skeptiske.
Stadig flere forskere setter spørsmålstegn ved Darwins teori.
Vi er skeptiske til påstandene om at tilfeldig mutasjon og naturlig seleksjon kan være ansvarlig for livets kompleksitet.
Over 1000 PhD-forskere over hele verden har skrevet under på listen.
Jeg er skeptisk. Jeg er skeptisk. Jeg er skeptisk.
Jeg er skeptisk til påstandene om at det er mulig at tilfeldige mutasjoner og naturlig
utvalg er ansvarlig for livets kompleksitet.
Det bør oppmuntres til et grundig studium av Darwins teori."
Darwin selv antok at de mange hullene i teorien hans ville bli fylt av senere generasjoner gjennom tilsvarende oppdagelser.
Derimot har forskere fra ulike fagfelt gjentatte ganger gjort oppdagelser som har ført til at hans teori om
"evolusjon ved naturlig utvalg" har fortsatt å smuldre opp.
Nedenfor vil du høre noen avvikende stemmer som mainstream-pressen ennå ikke har publisert.
Den australske molekylærbiologen Michael Denton skrev i sin bok "Evolution: A Theory in Crisis":
["Darwin har ikke klart å påvise ett eneste tilfelle av naturlig seleksjon som faktisk
har ført til evolusjonære endringer i naturen."
"Genetikkens pionerer som Karl Curns og Heribert-Nilsson har gang på gang påpekt at seleksjon i seg selv ikke
kan skape noe nytt. Det er bare en sil som siler ut ting.
På samme måte som en sil ikke skaper nye teblader, skaper ikke seleksjon nye former eller nye arter.
Den kan bare sile ut det som tilbys, men kan ikke skape nye former og arter.
"Det Darwin presenterte i boken sin, var tankemuligheter: Hvordan kunne det ha vært?
Hvordan kan organismene på jorden ha utviklet seg?
Men verken han, darwinistene eller nydarwinistene kan i dag bekrefte dette utsagnet eksperimentelt."
I tillegg til arkeologer og biologer har også enkelte matematikere satt spørsmålstegn ved evolusjonsteorien.
Fra et matematisk synspunkt inneholder DNA en stor mengde livsinformasjon, sier Stanislaw
Ulam, en av ingeniørene bak Manhattan-prosjektet.
Naturen kan ikke basere seg på tilfeldige prosesser for å generere slik informasjon, slik Darwins teori antyder.
Den amerikanske molekylærbiologen Douglas Axe har også gjort beregninger i denne sammenhengen og kommet til samme konklusjon:
Det ville ta 10 billioner jordkloder å skape et normalt proteinmolekyl gjennom
tilfeldige mutasjoner. Dette er åpenbart umulig.
"I det evolusjonære systemet spiller tilfeldigheter en ganske stor rolle, fordi man tror at tilfeldige
mutasjoner, tilfeldige endringer, kan skape et konsept.
Dette overbelaster tilfeldighetene, noe som ikke er tilfeldig.
Hvis det var mulig, kunne vi lage programmene til datamaskinene våre ved hjelp av tilfeldige algoritmer. Men det er ikke mulig.
Vi trenger tanker, vi trenger ideer, vi trenger intelligens for å skape komplekse programmer."
"Et av evolusjonsteoriens grunnleggende problemer er overgangen fra liv i vann til liv på land.
Hvordan kan en fisk utvikle seg til et amfibium?
Overgangen mellom fiskene og amfibiene, forbindelsesleddene, er til dags dato ikke funnet."
"Spørsmålet om overgangene mellom de store gruppene av levende vesener var et brennende spørsmål for
Darwin, og det er fortsatt et brennende spørsmål i dag.
Det er funnet forbausende få fossiler som kan tolkes ut fra slike overganger mellom de store organismegruppene."
[Bevisene for Darwins teori om avstamning mangler fortsatt i dag.
Siden Darwins teori ble publisert, har den blitt spredt og utvidet gjentatte ganger av lojale støttespillere.
Noen ganger ble hullene i teorien til og med skjult ved hjelp av feilaktige fremstillinger, for eksempel
av zoologen og darwinismens talsmann, Ernst Haeckel.
På midten av 1800-tallet endret han bilder av menneske- og dyreembryoer for å popularisere evolusjonsbiologien,
som fortsatt var i sin spede begynnelse på den tiden.
I 1997 studerte en gruppe forskere under ledelse av embryologen Michael Richardson vekstprosessen til embryoene til 50 virveldyr.
De så nøye på dem og gjorde notater.
De oppdaget at Haeckel ikke bare hadde lagt til og fjernet strukturer i embryoene, men også endret dem.
Han malte menneskeembryoer som lignet mer på fisk, og forandret embryoer av mennesker og hunder.
Noen forskere snakker om bevisst falsifisering i denne sammenhengen.
Haeckels bilder ble senere brukt i lærebøker i biologi, og de villedet generasjoner av studenter som ikke
kjente til sannheten og trodde blindt på evolusjonsteorien.
Resultatet var at ideen om at mennesket nedstammer fra apene, i stadig større grad ble innprentet i de unges bevissthet.
I boken "The Beginning of Human Life" beviste den tyske embryologen Erich Blechschmidt med
detaljerte data at menneskefostre helt fra begynnelsen av bare har menneskelige strukturer.
Den finske professoren i bioprosessteknikk Matti Leisola har gjort sine egne erfaringer når det gjelder å kritisere evolusjonen.
Den kristne har arbeidet med forskning i 40 år.
I boken "Evolusjon - uønsket kritikk: En forskers erfaringer" beskriver han hvordan vitenskapen for
lengst har sluttet å være en nøytral spillebane.
Dette ble spesielt tydelig for ham når det gjaldt evolusjon.
Den som offentlig tar til orde mot det rådende evolusjonsparadigmet og det naturalistiske verdensbildet i
bakgrunnen, må regne med manglende interesse for bevisene, avvisning av åpen diskusjon, vedvarende fordommer,
bagatellisering, nedvurdering, forsøk på sensur og til og med hat - fordi Darwins hypoteser lenge har blitt
tatt for gitt som fakta, beskriver Leisola i sin bok.
Dr. Hans-Joachim Zillmer, en ekspert på evolusjon, kritiserer også Darwin i boken "Die Evolutionslüge" (Evolusjonsløgnen).
På baksiden av boken hans står det
[Speaker 2: "Hans nåværende bok illustrerer sammenbruddet av denne doktrinen som en pakke med løgner.
Den dokumenterer en rekke tidligere undertrykte, oppsiktsvekkende funn som beviser at menneskets
evolusjonshistorie, som systematisk har blitt forfalsket av det vitenskapelige etablissementet, må skrives om.
Og den viser også at de darwinistiske prinsippene om rivalisering og nådeløs kamp ikke er
noen vellykket strategi for livets utvikling.
Evolusjonsteoriens prinsipper fører ikke til videre utvikling, men til konfrontasjon og krig i
stedet for nødvendig samarbeid - den gang som nå."
Konklusjon: Disse ulike stemmene viser at Darwins lære om evolusjonsteorien på ingen måte er basert på særlig gode bevis.
Tvert imot øker antallet kritiske røster som etterlyser en reell vitenskapelig gjennomgang dag for dag, fordi en åpen diskurs og
grundige undersøkelser av de antatt pålitelige bevisene ikke finner sted på dette området
heller, og til og med blir bevisst sensurert.
Anke Uhlenwinkel, universitetsprofessor i geografi- og økonomididaktikk, har nylig gitt ut en bok:
"De som forstyrrer må bort - fjerning av kritiske professorer fra universitetene".
I et intervju med AUF 1 beskriver hun hvordan stadig flere professorer mister jobben - ikke på grunn av dårlig
faglig arbeid, men fordi de stiller ubehagelige spørsmål.
Det som en gang var steder for fri debatt, er nå institusjoner for frykt, sensur og politisk konformitet. Alle som
ikke passer inn i det rådende narrativet, blir sparket ut.
Hun snakker om maktmisbruk, konformitet og sviket mot vitenskapsideen.
Hun mener at hver enkelt borger bare kan danne seg sin egen mening hvis de får tilgang til alle vitenskapelige fakta.
"... og jo bedre dere vet om de tingene som dere faktisk alle kan vite, og det er mye mer enn
det som vanligvis diskuteres i det offentlige rom.
Jo mer man vet, jo mer kan man selvfølgelig danne seg sin egen, noenlunde velbegrunnede
mening og også danne seg en sosial mening."
La oss til slutt minne om de oppmuntrende ordene til Dr. John G. West fra Discovery Institute. Han sa at
["Darwinistenes forsøk på å bruke domstolene, mediene og akademiske institusjoner til å undertrykke uenighet og kvele
debatten vil faktisk bare føre til mer uenighet og inspirere flere forskere til å
slutte seg til listen over evolusjonskritikere."