Riblja kliješta je tradicionalni ribolovni uređaj čiji korijeni sežu u kamenu dob.
Obično se sastoji od mreže u obliku lijevka, nekada izrađene od vrbe, a danas od žice ili plastike.
Ribe ili rakovi uđu kroz široki lijevak, ali ne mogu izaći.
Zatrpani su i mogu se ukloniti kasnije.
Neki riblji zameci koriste mamce, dok drugi hvataju životinje bez njih.
Danas je riblji zamek također simbol toga da je netko "ugonjen u kut".
Logika ribljeg zameka prikladno opisuje ono što njemački slobodni novinar i autor Ernst Wolff objašnjava u sljedećem videu.
Wolff objašnjava da se digitalizacija diljem svijeta i u gotovo svim područjima društva gura naprijed.
Taj se proces odvija postupno i uglavnom neprimjetno – od tokenizacije do digitalnog novca središnje banke (CBDC-ova),
digitalnih identiteta i koncepta gradova od 15 minuta.
Na taj se način postupno blokiraju "putevi za bijeg" bez da to veliki dio stanovništva odmah primjećuje.
Wolff opisuje WEF 2026. kao uvod u ovo golemo previranja u našem svijetu, koja bi, kako vjeruje, mogla
završiti "digitalnim zatvorom" i potpunom kontrolom.
Pozdrav, ovdje Ernst Wolff. Prije nekoliko dana, od 19. do 23. siječnja, svjedočili smo glavnom godišnjem
sastanku WEF-a, Svjetskog gospodarskog foruma, u Davosu.
Međutim, ovaj put to nije bio običan godišnji sastanak.
Bio je to početak goleme prevrate u našem svijetu.
Ovu prevratnicu vodi Larry Fink, koji je prošle godine preuzeo vodstvo WEF-a.
Da vas podsjetim: Larry Fink je osnivač i izvršni direktor BlackRocka, najmoćnije
financijske tvrtke u cijeloj povijesti gospodarstva.
Po mom mišljenju, dvije teme s davoskog sastanka imaju osobitu povijesnu važnost.
Prva je tokenizacija, a druga uvođenje novog novca.
Prvo pogledajmo tokenizaciju. Što ta riječ zapravo znači?
Tokenizacija nije ništa drugo doli digitalno bilježenje imovine kao što su nekretnine, dionice, obveznice, roba ili
umjetnička djela i njihovo predstavljanje na blockchainu.
Jednostavnije rečeno, sve što ima vrijednost ulazi u digitalnu sferu kao zapis podataka.
Sam WEF piše, i citiram: "2026. je ključan trenutak za digitalnu imovinu.
Cijele klase imovine bit će trgovane on-chain.
To će preoblikovati tokove kapitala, likvidnost ulaganja i globalne financije." Kraj citata.
Larry Fink ne samo da je otvoreno promovirao brojne prednosti tokenizacije u Davosu, nego ju je i proglasio
apsolutnom nužnošću, što je prikazano u sljedećem videu:
"Kad bismo imali sve investicije na tokeniziranoj platformi, s koje biste mogli prebacivati sredstva iz tokeniziranog fonda
novčanog tržišta u dionice i obveznice i natrag – imamo zajednički blockchain – mogli
bismo, znate, mogli bismo smanjiti korupciju.
Stoga bih tvrdio da, iako možda imamo više ovisnosti o jednom blockchainu o kojem bismo svi mogli raspravljati, aktivnosti su
i dalje vjerojatno sigurnije i bolje obrađene nego ikad prije."
Što to znači za nas? Vrlo jednostavno.
Ti tokeni više nisu u našim sefovima.
Više nisu na našim bankovnim računima.
Fizički su nam oduzeti i sada postoje samo na blockchainu.
Ali taj se blockchain nalazi u digitalnoj sferi.
I imamo pristup njemu samo dok poslužitelji rade i dok im se isporučuje struja.
Ni jedna od tih stvari nije u našim rukama, već u rukama tvrtki u kojima BlackRock i dr. imaju udio.
Ali to je samo vrh ledenog brijega.
Dok je tokenizacija imovine u punom jeku, u pozadini se događa nešto mnogo odlučnije – transformacija samog novca.
WEF govori o trima paralelnim sustavima:
1. Stablecoini: privatne digitalne valute vezane za američki dolar.
2. CBDC-ovi, digitalne valute središnje banke, tj. digitalni novac središnje banke.
I 3. depozitni tokeni, digitalni bankovni depoziti.
Pogledajmo stabilne kovanice.
Stabilne kovanice doživjele su ogroman porast u protekloj godini.
Njihov globalni obujam prijenosa iznosio je oko 27,6 bilijuna američkih dolara.
To je više od kombiniranog godišnjeg obujma Vise i Mastercarda i gotovo jednako godišnjem
gospodarskom proizvodu Sjedinjenih Američkih Država.
Ali – a ovo je ključno – 92 % tih transakcija bilo je trgovanje kriptovalutama.
Stvarna upotreba za plaćanja je stoga još uvijek prilično niska. Međutim, naglasak ostaje na još uvijek.
Jer upravo će se to promijeniti od 2026. godine nadalje – i to brzo.
Evo još jednog videa iz Davosa. Govori Jeremy Allaire, izvršni direktor tvrtke Circle,
kripto tvrtke koja upravlja stabilcoinom USDC:
"Sljedeća generacija blockchain mreža, kao što je ARC, na kojoj Circle gradi.
Postoje i druge nove blockchain mreže koje se zapravo projektiraju posebno za agentic računarstvo.
Posebno su osmišljeni za financijsku i ekonomsku aktivnost svijeta u kojem, vjerujem, za tri ili pet godina možemo razumno
očekivati da će postojati milijarde, doslovno milijarde, AI agenata koji će neprestano
provoditi ekonomsku aktivnost diljem svijeta.
Potreban im je ekonomski sustav. Potreban im je financijski sustav. Potreban im je platni sustav.
Po mom mišljenju, trenutno ne postoji alternativa stabilnim kovanicama koja može pratiti ovu brzinu tehnoloških promjena.
I to je za nas ključan fokus, ali ne samo za nas.
Postoji mnogo drugih ljudi koji su u tome zainteresirani i doprinose tehničkim standardima za podršku
ovom nadogradnji našeg digitalnog gospodarskog sustava."
Dakle, dok Jimmy Allaire u Davosu još uvijek raspravlja o tome bi li moglo trebati tri ili pet
godina, vlade diljem svijeta već poduzimaju mjere.
Singapur je uveo regulaciju stabilnih kovanica, kao i Ujedinjeni Arapski Emirati i Hong Kong.
EU je već donijela početne propise Uredbom o tržištima kriptoimovina.
U SAD-u je Genius Act za stabilne kovanice već zakon.
A Clarity Act, koji je namijenjen ponovnoj regulaciji cijelog američkog kripto tržišta, a time i najvećeg na
svijetu, već je na stolu i samo čeka da ga Kongres usvoji:
"Mislite li da će se financijske usluge razvijati u ovom smjeru?
Kreću li se velike banke i brokeri danas sve više prema tokenizaciji?"
"Oh, apsolutno. I to je smjer u kojem svijet ide.
Znate, ovdje, mislim, možda ne za deset godina, možda čak i puno ranije."
Drugim riječima, pravni temelji za novi novac istovremeno se postavljaju diljem svijeta.
Koordinirano i sinkronizirano, sasvim očito kao globalni plan.
I dok se o našoj budućnosti raspravljalo u Davosu, probni rad onoga što nas sve čeka već je u tijeku u Engleskoj.
U siječnju 2026. britanska laburistička vlada dala je zeleno svjetlo za uvođenje takozvanih 15-minutnih gradova diljem zemlje.
Oxford je pilot-grad. A ono što se tamo događa trebalo bi svakog od nas natjerati da se probudi i obrati pozornost.
Oxford je podijeljen na zone, između kojih se nalaze takozvani filtri za promet: kamere i
barijere koje nadziru sav promet automobila.
Svaki građanin grada dobit će dozvolu koja mu omogućuje napuštanje svoje zone automobilom točno 100 dana u godini.
Sve prekršajne kazne bit će automatski terećene s njihovog računa.
Istovremeno se diljem zemlje uvodi sustav prepoznavanja lica temeljen na umjetnoj
inteligenciji – naravno, pod izgovorom sigurnosti:
"Ovo će biti najveća primjena tehnologije prepoznavanja lica uživo u Engleskoj i Walesu do danas.
Znamo da ovaj pristup djeluje.
U Londonu je Metropolitanska policija u samo dvije godine uhitila 1700 osoba, uklonivši s naših ulica
razbojnike, počinitelje obiteljskog nasilja i silovatelje.
Kad stigne budućnost, uvijek postoje skeptici.
Prije sto godina, kritizirano je uzimanje otisaka prstiju kao ograničenje naših građanskih sloboda, ali
danas ne bismo mogli zamisliti policijski posao bez njih.
Ne sumnjam da će isto vrijediti i za tehnologiju prepoznavanja lica u godinama koje dolaze.
Istovremeno ćemo uvesti Police.ai, ulažući rekordnih 115 milijuna funti u umjetnu inteligenciju i automatizaciju kako bismo
policijski posao učinili učinkovitijim i djelotvornijim te smanjili administrativno opterećenje, tako da ostane
kapaciteta za ljudski faktor koji može pružiti samo policajac."
U redu, ali kakve sve ovo ima veze s tokenizacijom i novim novcem?
Jednostavno je: radi se o digitalnom nadzoru, o potpunoj kontroli.
Složimo kockice:
Korak 1: Sva naša imovina se tokenizira.
Naša kuća, naše dionice, naša štednja. Sve to sada postoji samo digitalno.
Korak 2: Naš novac postaje CBDC ili stablecoin.
Gotovina se ukida. Svaka je transakcija digitalna i može se pratiti.
Korak 3: Svi dobivamo digitalni identitet bez kojeg više ne možemo sudjelovati u gospodarskom životu.
I četvrti korak: Naša sloboda kretanja je ograničena.
Kroz lockdown gradove, proračune emisije CO2 i, u konačnici, sustave društvenog kreditiranja temeljene na kineskom modelu.
A podmukla stvar u vezi s tim je da nam se sve ove mjere prodaju kao napredak.
Sve bi trebalo biti učinkovitije, transparentnije, sigurnije i ekološki prihvatljivije.
Ali istina je: radi se o moći. Radi se o kontroli.
Svi bismo trebali postati ovisni o digitalnim sustavima koje mi ne kontroliramo, ali BlackRock i dr. kontroliraju.
Ernst Wolff zaključuje da nitko sa sigurnošću ne zna hoće li plan uspjeti.
Hoće li ljudi doista dopustiti da ih se uvede u digitalni zatvor i hoće li novi prisilni sustav uopće funkcionirati.
I upravo to je ono što uzrokuje nesigurnost – čak i među navodno moćnima.
Upravo se ta nesigurnost mora iskoristiti kako bi se razotkrili pojedinačni gradivni blokovi digitalnog zatvora.
Na primjer, dijeljenjem ovog programa i važnih pozadinskih informacija o nekolicini ljudi koji povlače konce.
Pozadinske informacije o onima koji kontroliraju digitalne sustave mogu se pronaći na vetopedia.org.
Pod naslovom "Masonske zaklade" razotkrivene su organizacije i tvrtke poput BlackRocka, koje su pod snažnim
utjecajem globalno aktivnog terora tajnog društva masona.