A halcsapda hagyományos halászeszköz, amely a kőkorszakig nyúlik vissza.
Általában tölcsér alakú hálóból áll, amely korábban fűzfából, ma drótból vagy műanyagból készül.
A halak vagy rákok beúsznak a széles tölcséren keresztül, de már nem tudnak kijutni.
Ezek szilárdan rögzítve vannak, és később eltávolíthatók.
Egyes halcsapdák csalogatóanyagokat használnak, mások pedig anélkül engedik be az állatokat.
Ma a ketrec a "megrekedést" is szimbolizálja.
A ketrec logikája találóan írja le azt, amit Ernst Wolff német szabadúszó újságíró és író az alábbi videóban kifejt.
Wolff kifejtette, hogy a digitalizáció világszerte és a társadalom szinte minden területén előrehalad.
Ez a folyamat fokozatosan és nagyrészt észrevétlenül zajlik - a tokenizációtól a központi banki digitális
valutákig (CBDC), a digitális személyazonosságig és a 15 perces városok koncepciójáig.
Ily módon a "menekülési útvonalak" fokozatosan elzáródnak anélkül, hogy ezt a lakosság nagy része azonnal felismerné.
Wolff a WEF 2026-ot a világunkban bekövetkező gigantikus felfordulás előjátékaként írja le, amely szerinte egy
"digitális börtönnel" és a teljes ellenőrzéssel végződhet.
Helló, Ernst Wolff vagyok. Néhány nappal ezelőtt, január 19. és 23. között Davosban tartották a
WEF, a Világgazdasági Fórum nagy éves találkozóját.
Ez azonban nem egy olyan éves találkozó volt, mint a többi.
Ez volt az előjátéka a világunkban bekövetkezett gigantikus felfordulásnak.
Ezt a felfordulást Larry Fink vezeti, aki tavaly vette át a WEF vezetését.
Csak emlékeztetőül: Larry Fink a BlackRock alapítója és vezérigazgatója, az egész
gazdaságtörténet legbefolyásosabb pénzügyi vállalatának.
Véleményem szerint a davosi konferencián különösen két téma történelmi jelentőségű.
Először is a tokenizáció, másodszor pedig az új pénz bevezetése.
Nézzük először a tokenizálást. Mit jelent ez a szó valójában?
A tokenizáció nem más, mint az olyan eszközök, mint például ingatlanok, részvények, kötvények, áruk vagy műalkotások
digitális rögzítése, és azok megjelenítése egy blokkláncon .
Egyszerűen fogalmazva: minden, aminek értéke van, adatrekordként kerül a digitális szférába.
Maga a WEF írja, idézem: "2026 meghatározó pillanat a digitális eszközök számára.
Teljes eszközosztályok válnak kereskedhetővé a láncban.
Ez át fogja alakítani a tőkeáramlásokat, a befektetések likviditását és a globális pénzügyeket." Idézet vége.
Davosban Larry Fink nem csak nyíltan népszerűsítette a tokenizáció számos előnyét, hanem abszolút szükségszerűségnek
is nyilvánította azt, ahogy az alábbi videón is látható:
"Ha minden befektetés egy tokenizált platformon lenne, ahonnan egy tokenizált pénzpiaci alapból át lehetne menni a
részvényekbe és kötvényekbe, és oda-vissza - van egy közös blokkláncunk -, akkor, tudja, csökkenthetnénk a korrupciót.
Tehát azt állítom, hogy bár lehet, hogy több függőségünk van egyetlen blokklánctól, amit mindannyian meg
tudnánk vitatni, a tevékenységek valószínűleg biztonságosabbak és jobban feldolgozottak, mint valaha."
Mit jelent ez számunkra? Egész egyszerűen.
Ezek a zsetonok már nincsenek a páncéltermünkben.
Már nincsenek a bankszámláinkon.
Fizikailag távol vannak tőlünk, és csak a blokkláncban léteznek.
De ez a blokklánc a digitális szférában található.
És csak addig férhetünk hozzá, amíg a szerverek működnek és áramot kapnak.
Azonban egyik sem a mi kezünkben van, hanem azon vállalatok kezében, amelyekben a
BlackRock és társai részesedéssel rendelkeznek.
De ez csak a jéghegy csúcsa.
Miközben az eszközök tokenizációja teljes lendülettel zajlik, a háttérben valami sokkal meghatározóbb
dolog történik - magának a pénznek az átalakulása.
A WEF három párhuzamos rendszerről beszél:
1. stablecoins: privát amerikai dollárhoz kötött digitális valuták.
2. CBDC, Central Bank Digital Currencies, azaz digitális központi banki pénz.
És 3. letéti tokenek, digitális bankbetétek.
Nézzük meg a stabilcoinokat.
A stabilcoinok hatalmas fellendülést tapasztaltak az elmúlt évben.
A globális átutalási volumenük összesen mintegy 27,6 billió USA-dollárt tett ki.
Ez több, mint a Visa és a Mastercard együttes éves forgalma, és majdnem az USA éves gazdasági teljesítményének felel meg.
De - és ez döntő fontosságú - ezeknek a tranzakcióknak a 92%-a kriptokereskedés volt.
A kifizetések tényleges felhasználása ezért még mindig meglehetősen alacsony. A
hangsúly azonban még mindig a következőkön van.
Mert 2026-tól pontosan ez fog megváltozni - méghozzá gyorsan.
Itt egy másik videó Davosból. Jeremy Allaire, a Circle, a stabilcoin USDC-t kezelő
kriptovállalat vezérigazgatója szerepel benne:
"A blokklánc hálózatok következő generációja, mint például az ARC, amelyre a Circle épül.
Vannak más új blokklánc-hálózatok is, amelyeket kifejezetten az ügynök-alapú számítástechnikára terveznek.
Kifejezetten egy olyan világ pénzügyi és gazdasági tevékenységére tervezték őket, ahol - úgy gondolom - három-öt éven belül
ésszerűen számíthatunk arra, hogy több milliárd, szó szerint több milliárd mesterséges intelligencia-ügynök fog
folyamatos gazdasági tevékenységet végezni a világban.
Gazdasági rendszerre van szükség. Pénzügyi rendszerre van szükség. Szükség van egy fizetési rendszerre.
Véleményem szerint jelenleg nincs más alternatíva a stabilcoinokon kívül, amely lépést
tudna tartani a technológiai változások ütemével.
És ez számunkra kritikus fontosságú, de nem csak számunkra.
Sokan vannak még, akik érdeklődnek és hozzájárulnak a digitális gazdasági rendszerünk e
korszerűsítését támogató technikai szabványokhoz."
Miközben tehát Jimmy Allaire még mindig arról vitatkozik Davosban, hogy három vagy öt évbe telik-e, a
kormányok világszerte már most tényeket teremtenek.
Szingapúr bevezette a stablecoin szabályozását, akárcsak az Egyesült Arab Emírségek és Hongkong.
Az EU már elfogadta a kriptoeszközök piacairól szóló rendelettel kapcsolatos kezdeti szabályozást.
A stabilcoinokra vonatkozó Genius Act már törvény az USA-ban.
A Clarity Act, amely a teljes amerikai kriptopiac, és így a világ legnagyobb kriptopiacának újraszabályozására hivatott, már
az asztalon van, és csak arra vár, hogy a Kongresszus elfogadja:
"Ön szerint a pénzügyi szolgáltatások ebbe az irányba fognak fejlődni?
A nagy bankok és brókerek ma már egyre inkább a tokenizáció felé mozdulnak el?"
"Ó, abszolút. És ez a világ így lesz.
Tudod, itt a, úgy értem, talán nem is tíz év múlva, talán sokkal rövidebb idő múlva."
Más szóval, az új pénz jogi alapjait az egész világon egyszerre teremtik meg.
Összehangolt és összehangolt, nyilvánvalóan globális tervként.
És miközben Davosban a jövőnkről vitatkoztak, Angliában már zajlik a tesztfutam arra, hogy mi vár ránk.
2026 januárjában a brit munkáspárti kormány zöld utat adott az úgynevezett 15 perces városok országos bevezetésének.
Oxford a kísérleti város. És ami ott történik, arra mindannyiunknak fel kellene figyelnünk.
Oxfordot zónákra osztják, amelyek között úgynevezett forgalmi szűrők vannak: Kamerák és
sorompók, amelyek a teljes autóforgalmat figyelik.
A város minden lakosa kap egy engedélyt, amely lehetővé teszi számára, hogy az év
pontosan 100 napján elhagyja az övezetét autóval.
Az esedékes bírságokat automatikusan levonják a számláról.
Ezzel egyidejűleg egy mesterséges intelligencia alapú arcfelismerő rendszert vezetnek be az
egész országban - természetesen a biztonság ürügyén:
"Ez lesz az élő arcfelismerő technológia eddigi legnagyobb mértékű bevezetése Angliában és Walesben.
Tudjuk, hogy ez a megközelítés működik.
Londonban mindössze két év alatt a Metropolitan Police 1700 letartóztatást hajtott végre, és ezzel
eltüntette az utcákról a rablókat, a családon belüli erőszaktevőket és a nemi erőszakot elkövetőket.
Amikor a jövő megérkezik, mindig vannak kételkedők.
Száz évvel ezelőtt az ujjlenyomatvételt az állampolgári jogaink korlátozásaként kritizálták, ma azonban
már el sem tudnánk képzelni a rendőri munkát nélküle.
Nincs kétségem afelől, hogy az elkövetkező években ugyanez vonatkozik majd az arcfelismerő technológiára is.
Ezzel egyidejűleg elindítjuk a Police.ai-t, amelynek keretében rekordösszegű, 115 millió fontos beruházást hajtunk végre az AI
és az automatizálás terén, hogy hatékonyabbá és eredményesebbé tegyük a rendőri munkát, és csökkentsük az
adminisztratív terheket, kapacitást hagyva az emberi tényezőnek, amelyet csak a rendőrök tudnak biztosítani."
Jó, de mi köze van ennek a tokenizációhoz és az új pénzhez?
Egész egyszerűen a digitális felügyeletről, a teljes ellenőrzésről van szó.
Rakjuk össze a kirakós egyes darabjait:
1. lépés: Minden eszközünk tokenizált.
A házunk, a részvényeink, a megtakarításaink. Mindez már csak digitálisan létezik.
2. lépés: A pénzünk CBDC vagy stablecoin lesz.
A készpénz megszűnik. Minden tranzakció digitális és nyomon követhető.
3. lépés: Mindannyian kapunk egy digitális azonosítót, amely nélkül nem vehetünk részt a gazdasági életben.
És a 4. lépés: korlátozzák a mozgásszabadságunkat.
Zárt városok, CO2-büdzsék és végül a kínai mintára épülő szociális hitelrendszerek révén.
És az az alattomos, hogy mindezeket az intézkedéseket haladásként adják el nekünk.
Minden hatékonyabb, átláthatóbb, biztonságosabb és környezetbarátabb.
De az igazság az, hogy ez a hatalomról szól. Az irányításról.
Mindannyiunkat olyan digitális rendszerektől tesznek függővé, amelyeket nem mi, hanem a BlackRock és társai irányítanak.
Ernst Wolff megállapítja, hogy senki sem tudja pontosan, hogy a terv működni fog-e.
Vajon az emberek valóban hagyják-e, hogy a digitális börtönbe vezessék őket, és hogy az új
kényszerítő rendszer egyáltalán működni fog-e.
És pontosan ez az, ami bizonytalanságot okoz - még az állítólagosan erősek körében is.
Pontosan ezt a bizonytalanságot kell kihasználni, és fel kell tárni a digitális börtön egyes építőelemeit.
Például e program és a mögötte álló néhány emberről szóló fontos háttérinformációk terjesztésével.
A digitális rendszereket irányítókról a vetopedia.org oldalon találhat háttérinformációkat.
A "Szabadkőműves Alapítványok" címszó alatt olyan szervezetek és vállalatok kerülnek nyilvánosságra, mint például a
BlackRock, amelyek a szabadkőművesek globális titkos társasági terrorjának erős befolyása alatt állnak.