Zivju lamatas ir tradicionāls zvejas rīks, kura pirmsākumi meklējami akmens laikmetā.
To parasti veido piltuves formas siets, kas agrāk bija izgatavots no vītoliem, bet mūsdienās - no stieples vai plastmasas.
Zivis vai krabji iepeld pa plašo piltuvi, bet vairs nevar izkļūt.
Tie ir stingri piestiprināti un vēlāk tos var noņemt.
Dažās zivju lamatās izmanto atraktantus, citās dzīvnieki var iekļūt bez tiem.
Šodien būris simbolizē arī "iestrēgšanu".
Klātienes loģika trāpīgi raksturo to, ko vācu ārštata žurnālists un autors Ernsts Volfs (Ernst Wolff) skaidro šajā video.
Volfs skaidro, ka digitalizācija tiek virzīta uz priekšu visā pasaulē un gandrīz visās sabiedrības jomās.
Šis process notiek pakāpeniski un lielā mērā nemanāmi - sākot ar tokenizāciju un beidzot ar centrālo banku digitālajām valūtām
(CBDC), digitālajām identitātēm un 15 minūšu pilsētu koncepciju.
Šādā veidā pakāpeniski tiek bloķēti "glābšanās ceļi", un liela daļa iedzīvotāju to uzreiz neapzinās.
Volfs raksturo WEF 2026 kā prelūdiju šim milzu apvērsumam mūsu pasaulē, kas, viņaprāt, varētu
beigties ar "digitālo cietumu" un pilnīgu kontroli.
Sveiki, šeit Ernsts Volfs. Pirms dažām dienām, no 19. līdz 23. janvārim, Davosā notika WEF,
Pasaules ekonomikas foruma, lielā ikgadējā sanāksme.
Tomēr šī nebija ikgadēja sanāksme kā visas pārējās.
Tā bija milzu satricinājuma priekšvēsture mūsu pasaulē.
Šo pārmaiņu vadītājs ir Lerijs Finks, kurš pagājušajā gadā pārņēma WEF vadību.
Atgādinām, ka Lerijs Finks ir BlackRock, visspēcīgākā finanšu uzņēmuma visā ekonomikas vēsturē, dibinātājs un izpilddirektors.
Manuprāt, Davosas konferencē vēsturiski nozīmīgi ir divi temati.
Pirmkārt, tokenizācija un, otrkārt, jaunas naudas ieviešana.
Vispirms aplūkosim tokenizāciju. Ko patiesībā nozīmē šis vārds?
Tokenizācija nav nekas cits kā aktīvu, piemēram, nekustamā īpašuma, akciju, obligāciju, preču vai mākslas
darbu, digitālā reģistrēšana un to atspoguļošana blokķēdē .
Vienkāršāk sakot, viss, kam ir vērtība, nonāk digitālajā sfērā kā datu ieraksts.
WEF raksta, citēju: "2026. gads ir digitālo aktīvu izšķirošais brīdis.
Visas aktīvu klases kļūst tirgojamas ķēdē.
Tas mainīs kapitāla plūsmas, ieguldījumu likviditāti un globālās finanses." Citāta beigas.
Lerijs Finks Davosā ne tikai atklāti reklamēja daudzās tokenizācijas priekšrocības, bet arī paziņoja, ka tā
ir absolūta nepieciešamība, kā tas redzams šajā video:
"Ja visas investīcijas būtu veiktas žetonizētā platformā, no kuras jūs varētu pāriet no žetonizēta naudas tirgus fonda uz
akcijām un obligācijām un atpakaļ un atpakaļ - mums ir kopīga blokķēde -, mēs varētu samazināt
korupciju, ziniet, mēs varētu samazināt korupciju.
Tāpēc es teiktu, ka, lai gan mums var būt vairāk atkarību no vienas blokķēdes, par ko mēs visi varētu diskutēt, šīs darbības,
iespējams, ir drošākas un labāk apstrādātas nekā jebkad agrāk.""
Ko tas mums nozīmē? Pavisam vienkārši.
Šie žetoni vairs nav mūsu krātuvēs.
Tie vairs nav mūsu bankas kontos.
Tie ir fiziski attālināti no mums un pastāv tikai blokķēdē.
Taču šī blokķēde atrodas digitālajā sfērā.
Un mums tie ir pieejami tikai tik ilgi, kamēr serveri darbojas un tiek apgādāti ar elektroenerģiju.
Tomēr neviena no tām nav mūsu rokās, bet gan uzņēmumu, kuros BlackRock un Co. ir līdzdalība, rokās.
Bet tā ir tikai aisberga virsotne.
Kamēr aktīvu pārvēršana žetonos ir pilnā sparā, kaut kas daudz izšķirošāks notiek fonā - naudas transformācija.
WEF runā par trim paralēlām sistēmām:
1. stabilu monētas: privātas digitālās valūtas, kas piesaistītas ASV dolāram.
2. CBDC, centrālās bankas digitālās valūtas, t. i., centrālās bankas digitālā nauda.
Un 3. noguldījumu žetoni, digitālie bankas noguldījumi.
Apskatīsim stabilos monētas.
Pēdējā gada laikā stabilie monētas ir piedzīvojuši milzīgu uzplaukumu.
To globālo pārvedumu apjoms bija aptuveni 27,6 triljoni ASV dolāru.
Tas ir vairāk nekā Visa un Mastercard kopējais gada apgrozījums un ir gandrīz līdzvērtīgs ASV gada ekonomiskajai produkcijai.
Taču - un tas ir būtiski - 92 % no šiem darījumiem bija kriptovalūtas darījumi.
Tāpēc faktiskais maksājumu izmantojums joprojām ir diezgan zems. Tomēr uzsvars joprojām tiek likts uz.
Jo tieši tas ir tas, kas strauji mainīsies, sākot ar 2026. gadu.
Šeit ir vēl viens video no Davosas. Tajā redzams Džeremijs Allairs (Jeremy Allaire), kriptogrāfijas uzņēmuma
Circle, kas pārvalda stabilo monētu USDC, izpilddirektors:
"Nākamās paaudzes blokķēdes tīkli, piemēram, ARC, uz kura balstās Circle.
Ir arī citi jauni blokķēdes tīkli, kas faktiski tiek izstrādāti tieši uz aģentiem balstītai skaitļošanai.
Tie ir īpaši izstrādāti finanšu un ekonomiskajai darbībai pasaulē, kurā, manuprāt, pēc trim vai pieciem gadiem var pamatoti
sagaidīt, ka pasaulē būs miljardiem, burtiski miljardiem mākslīgā intelekta aģentu, kas nepārtraukti veiks saimniecisko darbību.
Jums ir vajadzīga ekonomiskā sistēma. Jums ir vajadzīga finanšu sistēma. Nepieciešama maksājumu sistēma.
Manuprāt, šobrīd nav citas alternatīvas, kas spētu sekot līdzi tehnoloģisko pārmaiņu tempam, izņemot stabilos monētas.
Un tas mums ir ļoti svarīgi, bet ne tikai mums.
Ir daudzi citi cilvēki, kas ir ieinteresēti un veicina tehnisko standartu izstrādi, lai atbalstītu šo
mūsu digitālās ekonomikas sistēmas modernizāciju."
Tātad, kamēr Džimijs Allers Davosā joprojām diskutē par to, vai tas prasīs trīs vai piecus
gadus, valdības visā pasaulē jau rada faktus.
Singapūra, kā arī Apvienotie Arābu Emirāti un Honkonga ir ieviesušas stabilu valūtu regulējumu.
ES jau ir pieņēmusi sākotnējos noteikumus ar Kriptonaudas tirgu regulu.
ASV jau ir pieņemts Genius likums par stabilu monētu.
Un Clarity Act, kas ir paredzēts, lai no jauna regulētu visu ASV kriptovalūtu tirgu, kas tādējādi ir lielākais pasaulē,
jau ir izstrādāts un tikai gaida, kad to pieņems Kongress:
"Vai, jūsuprāt, finanšu pakalpojumi attīstīsies šajā virzienā?
Vai lielās bankas un brokeri šodien arvien vairāk virzās uz tokenizāciju?"
"Ak, protams. Un tāda būs pasaule.
Ziniet, šeit, es domāju, varbūt pat ne pēc desmit gadiem, varbūt pat pēc daudz īsāka laika."
Citiem vārdiem sakot, jaunās naudas juridiskie pamati tiek radīti visā pasaulē vienlaicīgi.
Koordinēti un sinhronizēti, acīmredzot kā globāls plāns.
Kamēr Davosā notika diskusijas par mūsu nākotni, Anglijā jau notiek izmēģinājums tam, kas mūs visus sagaida.
2026. gada janvārī Lielbritānijas leiboristu valdība deva zaļo gaismu tā dēvēto 15 minūšu pilsētu ieviešanai visā valstī.
Oksforda ir izmēģinājuma pilsēta. Un tur notiekošajam vajadzētu likt mums visiem piecelties un pievērst uzmanību.
Oksforda ir sadalīta zonās, starp kurām ir tā sauktie satiksmes filtri: Kameras un
barjeras, kas uzrauga visu automašīnu satiksmi.
Katrs pilsētas iedzīvotājs saņem licenci, kas viņam ļauj izbraukt no savas zonas ar automašīnu tieši 100 dienas gadā.
Maksājamās soda naudas tiek automātiski debetētas no konta.
Tajā pašā laikā visā valstī tiek ieviesta uz mākslīgo intelektu balstīta sejas atpazīšanas sistēma,
protams, aizbildinoties ar drošības apsvērumiem:
"Šī būs līdz šim lielākā sejas atpazīšanas tehnoloģijas ieviešana Anglijā un Velsā.
Mēs zinām, ka šī pieeja darbojas.
Londonā tikai divu gadu laikā Metropolitēna policija ir arestējusi 1700 cilvēkus, aizliedzot no mūsu ielām
laupītājus, vardarbīgus ģimenes locekļus un izvarotājus.
Kad nākotne atnāk, vienmēr ir šaubas.
Pirms simts gadiem pirkstu nospiedumu noņemšana tika kritizēta kā mūsu pilsonisko tiesību ierobežošana, taču
šodien mēs nevarētu iedomāties policijas darbu bez tās.
Nešaubos, ka tuvākajos gados tas pats attieksies arī uz sejas atpazīšanas tehnoloģiju.
Tajā pašā laikā mēs uzsāksim Police.ai, ieguldot rekordlielus 115 miljonus sterliņu mārciņu mākslīgā intelekta un automatizācijas
jomā, lai padarītu policijas darbu efektīvāku un lietderīgāku un samazinātu administratīvo slogu, atstājot
cilvēcisko faktoru, ko var nodrošināt tikai policists."
Labi, bet kāds tam visam ir sakars ar tokenizāciju un jauno naudu?
Pavisam vienkārši - runa ir par digitālo uzraudzību, par pilnīgu kontroli.
Saliksim kopā atsevišķus puzles gabaliņus:
1. solis: visi mūsu aktīvi ir žetonizēti.
Mūsu māja, mūsu akcijas, mūsu ietaupījumi. Tas viss tagad pastāv tikai digitāli.
2. solis: mūsu nauda kļūst par CBDC vai stabilo monētu.
Tiek atcelta skaidra nauda. Katrs darījums ir digitāls un izsekojams.
3. solis: mēs visi saņemam digitālo ID, bez kura vairs nevaram piedalīties ekonomiskajā dzīvē.
Un 4. solis: mūsu pārvietošanās brīvība ir ierobežota.
Izmantojot slēgtas pilsētas, CO2 budžetus un, visbeidzot, sociālā kredīta sistēmas, kas balstītas uz Ķīnas modeli.
Un viltīgi ir tas, ka visi šie pasākumi mums tiek pārdoti kā progress.
Viss ir efektīvāks, pārredzamāks, drošāks un videi draudzīgāks.
Taču patiesība ir šāda: runa ir par varu. Runa ir par kontroli.
Mēs visi tiksim padarīti atkarīgi no digitālajām sistēmām, kuras kontrolējam nevis mēs, bet gan BlackRock un Co.
Ernsts Volfs secina, ka neviens precīzi nezina, vai plāns darbosies.
Vai cilvēki patiešām ļaus sevi ievest digitālajā cietumā un vai jaunā piespiedu sistēma vispār darbosies.
Un tieši tas rada neskaidrību - pat šķietami spēcīgo cilvēku vidū.
Tieši šī nenoteiktība ir jāizmanto un jāatklāj digitālā cietuma atsevišķie pamatelementi.
Piemēram, izplatot šo programmu un svarīgu pamatinformāciju par dažiem cilvēkiem, kas ir tās autori.
Informāciju par digitālo sistēmu kontrolētājiem var atrast vietnē vetopedia.org.
Sadaļā "Masonu fondi" tiek publiskotas tādas organizācijas un uzņēmumi kā BlackRock, kas atrodas
spēcīgā pasaules slepenās masonu biedrības terora ietekmē.