Pasti so tradicionalno ribolovno orodje, ki izvira iz kamene dobe.
Običajno ga sestavlja mreža v obliki lijaka, ki je bila nekoč izdelana iz vrbe, danes pa iz žice ali plastike.
Ribe ali raki plavajo skozi širok lijak, vendar ne morejo več izstopiti.
So trdno pritrjeni in jih je mogoče kasneje odstraniti.
Nekatere pasti za ribe uporabljajo privlačevalce, druge pa živalim omogočajo vstop brez njih.
Danes kletka simbolizira tudi "obtičanje".
Logika kletke natančno opisuje to, kar nemški svobodni novinar in pisatelj Ernst Wolff pojasnjuje v naslednjem videoposnetku.
Wolff pojasnjuje, da digitalizacija napreduje po vsem svetu in na skoraj vseh družbenih področjih.
Ta proces poteka postopoma in večinoma neopazno - od tokenizacije do digitalnih valut centralnih bank
(CBDC), digitalnih identitet in koncepta 15-minutnih mest.
Na ta način se postopoma zapirajo "poti za pobeg", ne da bi to velik del prebivalstva takoj zaznal.
Wolff opisuje WEF 2026 kot uvod v ta velikanski preobrat v našem svetu, ki bi se po njegovem mnenju lahko
končal z "digitalnim zaporom" in popolnim nadzorom.
Pozdravljeni, tu je Ernst Wolff. Pred nekaj dnevi, od 19. do 23. januarja, smo v Davosu doživeli veliko
letno srečanje WEF, Svetovnega gospodarskega foruma.
Vendar to ni bilo letno srečanje kot vsa druga.
To je bil uvod v velikanski preobrat v našem svetu.
Ta preobrat vodi Larry Fink, ki je lani prevzel vodenje WEF.
Spomnimo: Larry Fink je ustanovitelj in izvršni direktor družbe BlackRock, najmočnejšega
finančnega podjetja v celotni zgodovini gospodarstva.
Menim, da sta zlasti dve temi konference v Davosu zgodovinskega pomena.
Prvič, tokenizacija in drugič, uvedba novega denarja.
Najprej si oglejmo tokenizacijo. Kaj ta beseda dejansko pomeni?
Tokenizacija ni nič drugega kot digitalno evidentiranje sredstev, kot so nepremičnine, delnice, obveznice, blago ali
umetniška dela, in njihova predstavitev v verigi blokov .
Preprosto povedano: vse, kar ima vrednost, vstopi v digitalno sfero kot podatkovni zapis.
WEF je zapisal, citiram: "Leto 2026 je odločilen trenutek za digitalna sredstva.
V verigi je mogoče trgovati s celotnimi razredi premoženja.
To bo spremenilo kapitalske tokove, likvidnost naložb in svetovne finance." Konec citata.
Larry Fink v Davosu ni le odkrito promoviral številnih prednosti tokenizacije, ampak jo je razglasil tudi za
absolutno nujnost, kot je prikazano v naslednjem videoposnetku:
"Če bi bile vse naložbe na tokenizirani platformi, s katere bi lahko prešli iz tokeniziranega sklada denarnega
trga v delnice in obveznice ter nazaj - imamo skupni blockchain -, bi lahko zmanjšali korupcijo.
Zato trdim, da so dejavnosti, čeprav smo morda bolj odvisni od ene same verige blokov, o čemer bi lahko razpravljali,
verjetno bolj varne in bolje obdelane kot kdaj koli prej."
Kaj to pomeni za nas? Preprosto.
Teh žetonov ni več v naših trezorjih.
Na naših bančnih računih jih ni več.
Fizično so oddaljeni od nas in obstajajo le v verigi blokov.
Vendar se ta veriga blokov nahaja na digitalnem področju.
Do njih imamo dostop le, dokler strežniki delujejo in so napajani z električno energijo.
Vendar nobena od teh možnosti ni v naših rokah, temveč v rokah podjetij, v katerih imata delež družba BlackRock in Co.
Toda to je le vrh ledene gore.
Medtem ko je tokenizacija premoženja v polnem razmahu, se v ozadju dogaja nekaj veliko bolj
odločilnega - preoblikovanje samega denarja.
WEF govori o treh vzporednih sistemih:
1. stablecoins: zasebne digitalne valute, vezane na ameriški dolar.
2. CBDC, centralnobančne digitalne valute, tj. digitalni denar centralne banke.
In 3. depozitni žetoni, digitalne bančne vloge.
Oglejmo si stabilne kovance.
Stabilni kovanci so v zadnjem letu doživeli velik vzpon.
Njihov globalni obseg prenosov je znašal približno 27,6 bilijona ameriških dolarjev.
To je več kot skupni letni obseg poslovanja družb Visa in Mastercard ter skoraj
toliko kot letna gospodarska proizvodnja ZDA.
Toda - in to je ključnega pomena - 92 % teh transakcij je bilo kripto posla.
Zato je dejanska uporaba za plačila še vedno precej nizka. Vendar je poudarek še vedno na.
Prav to se bo namreč od leta 2026 hitro spremenilo.
Tukaj je še en videoposnetek iz Davosa. V njem nastopa Jeremy Allaire, izvršni direktor
podjetja Circle, ki upravlja kriptožeton USDC:
"Naslednja generacija omrežij veriženja blokov, kot je ARC, na katerem je zgrajen Circle.
Obstajajo tudi druga nova omrežja veriženja blokov, ki so dejansko zasnovana posebej za računalništvo, ki temelji na agentih.
Zasnovani so posebej za finančne in gospodarske dejavnosti v svetu, kjer lahko po mojem mnenju v treh ali petih letih
upravičeno pričakujemo, da bo na svetu na milijarde, dobesedno milijarde agentov umetne inteligence, ki
bodo neprekinjeno opravljali gospodarske dejavnosti.
Potrebujete gospodarski sistem. Potrebujete finančni sistem. Potrebujete plačilni sistem.
Menim, da trenutno ni druge alternative, ki bi lahko sledila tempu tehnoloških sprememb, razen stabilnih kovancev.
To je za nas ključnega pomena, vendar ne samo za nas.
Veliko drugih ljudi se zanima za tehnične standarde, ki podpirajo to nadgradnjo našega digitalnega
gospodarskega sistema, in prispeva k njihovemu oblikovanju."
Medtem ko Jimmy Allaire v Davosu še vedno razpravlja o tem, ali bo trajalo tri ali pet
let, vlade po vsem svetu že ustvarjajo dejstva.
Singapur je uvedel ureditev za stablecoin, prav tako Združeni arabski emirati in Hongkong.
EU je že sprejela prve predpise z uredbo o trgih kriptoaktivnih sredstev.
Zakon Genius Act za stablecoine je v ZDA že sprejet.
Zakon Clarity Act, ki naj bi ponovno uredil celoten ameriški trg kriptovalut in s tem največji trg na svetu,
pa je že na mizi in samo še čaka, da ga kongres sprejme:
"Ali menite, da se bodo finančne storitve razvijale v tej smeri?
Ali se velike banke in posredniki danes vse bolj usmerjajo v tokenizacijo?"
"Vsekakor. In tako bo tudi na svetu.
Veste, tukaj v, mislim, morda niti ne v desetih letih, morda celo v veliko krajšem času."
Z drugimi besedami, pravni temelji za novi denar nastajajo po vsem svetu hkrati.
Usklajeno in sinhronizirano, seveda kot globalni načrt.
Medtem ko so v Davosu razpravljali o naši prihodnosti, je v Angliji že potekal preizkus tega, kar nas vse čaka.
Britanska laburistična vlada je januarja 2026 odobrila uvedbo tako imenovanih 15-minutnih mest po vsej državi.
Oxford je pilotno mesto. Zaradi dogajanja v njem bi morali vsi ostati pozorni.
Oxford je razdeljen na območja, med katerimi so tako imenovani prometni filtri: kamere in
ovire, ki nadzorujejo ves avtomobilski promet.
Vsak prebivalec mesta prejme dovoljenje, ki mu omogoča, da z avtomobilom zapusti svoje območje natanko 100 dni na leto.
Dolgovane kazni se samodejno odtegnejo z računa.
Hkrati se po vsej državi uvaja sistem prepoznavanja obrazov na podlagi umetne inteligence, seveda pod pretvezo varnosti:
"To bo največja uvedba tehnologije prepoznavanja obrazov v živo v Angliji in Walesu.
Vemo, da ta pristop deluje.
V Londonu je metropolitanska policija v samo dveh letih izvedla 1 700 aretacij in z naših ulic
odstranila roparje, nasilneže in posiljevalce.
Ko pride prihodnost, se vedno najdejo dvomljivci.
Pred stotimi leti je bilo jemanje prstnih odtisov kritizirano kot omejevanje naših državljanskih pravic, danes pa
si brez njega ne moremo predstavljati policijskega dela.
Ne dvomim, da bo v prihodnjih letih enako veljalo tudi za tehnologijo prepoznavanja obrazov.
Hkrati bomo uvedli sistem Police.ai z rekordno naložbo 115 milijonov funtov v umetno inteligenco in avtomatizacijo, da bi
policija postala učinkovitejša in uspešnejša ter zmanjšala upravna bremena, pri čemer bo ostalo dovolj prostora
za človeški dejavnik, ki ga lahko zagotovi le policist."
Dobro, ampak kaj ima vse to skupnega s tokenizacijo in novim denarjem?
Preprosto, gre za digitalni nadzor in popoln nadzor.
Sestavimo posamezne koščke sestavljanke:
1. korak: vsa naša sredstva so tokenizirana.
Naša hiša, naše delnice, naši prihranki. Vse to zdaj obstaja samo v digitalni obliki.
2. korak: Naš denar postane CBDC ali stablecoin.
Gotovina je ukinjena. Vsaka transakcija je digitalna in sledljiva.
3. korak: Vsi prejmemo digitalni osebni dokument, brez katerega ne moremo več sodelovati v gospodarskem življenju.
In korak 4: naša svoboda gibanja je omejena.
Z zaprtimi mesti, proračuni CO2 in nazadnje s sistemi socialnih kreditov po kitajskem vzoru.
In perfidno je, da nam vse te ukrepe prodajajo kot napredek.
Vse je učinkovitejše, preglednejše, varnejše in okolju prijaznejše.
V resnici pa gre za moč. Gre za nadzor.
Vsi bomo postali odvisni od digitalnih sistemov, ki jih ne nadzorujemo mi, temveč BlackRock in Co.
Ernst Wolff ugotavlja, da nihče ne ve natančno, ali bo načrt deloval.
Ali se bodo ljudje dejansko pustili zapeljati v digitalni zapor in ali bo novi prisilni sistem sploh deloval.
In prav to povzroča negotovost - celo med domnevno močnimi.
Ravno to negotovost je treba izkoristiti in razkriti posamezne gradnike digitalnega zapora.
Na primer z razširjanjem tega programa in pomembnih informacij o nekaj osebah, ki stojijo za njim.
Osnovne informacije o tistih, ki nadzorujejo digitalne sisteme, so na voljo na spletnem mestu vetopedia.org.
Pod naslovom "Prostozidarske ustanove" so objavljene organizacije in podjetja, kot je BlackRock, ki so pod močnim
vplivom svetovnega terorja tajne družbe prostozidarjev.