Na zavedení digitálního občanského průkazu nyní pracuje 70 až 90 zemí světa.
Patří mezi ně Německo a všech 27 členských států EU.
Koaliční smlouva nové spolkové vlády proto zahrnuje také zavedení povinného občanského účtu, známého také jako
BundID, který všem občanům poskytuje digitální identitu.
BundID je v podstatě digitální průkaz totožnosti, do kterého se zaznamenávají všechny osobní údaje od pasu
a řidičského průkazu až po finanční a zdravotní údaje.
Oficiálním cílem BundID je do značné míry automatizovat administrativní procesy.
Bude tedy fungovat také jako digitální účet, který se bude v budoucnu používat k vyřizování
sociálních dávek, jako jsou například přídavky na děti.
Takzvaná peněženka EUDI (European Digital Identity Wallet) bude sloužit jako centrální
platforma umožňující identifikaci, autentizaci a platby.
Kromě toho mají být pro žáky zavedeny celostátní digitální identity, které mohou být propojeny s občanským průkazem.
Německá vláda rovněž podporuje obnovení nařízení eIDAS na evropské úrovni, tj. právního základu
pro elektronickou identifikaci v Evropské unii.
Nařízení o zavedení evropské digitální identity vstoupilo v platnost v květnu 2024 a ukládá všem 27 členským státům EU
povinnost zavést digitální identifikační peněženku do roku 2026.
To znamená, že evropskou digitální peněženku budou moci brzy používat všichni občané EU.
Bude se skládat z mobilní aplikace, která bude vydána v každém členském státě.
Umožní všem obyvatelům EU identifikovat se online a přistupovat k veřejným i soukromým online službám v celé Evropě.
To znamená, že digitální identita všech občanů už není sci-fi fantazie!
Právě naopak - nyní je na dosah, což je přesně v souladu s cílem stanoveným EU:
Do roku 2030 by měl mít každý občan EU ve svém chytrém telefonu aplikaci EUID jako digitální peněženku.
Digitální peněženka pak bude obsahovat prakticky celý náš život - od občanských průkazů přes daňová čísla, řidičské průkazy,
očkovací průkazy, záznamy o pacientech až po digitální eura.
Lilith Wittmannová, jedna z nejznámějších hackerek a uznávaná odbornice na bezpečnost IT, uvedla, že
nejdůležitější otázky týkající se ochrany spotřebitelů zůstaly nezodpovězeny nebo byly jednoduše ignorovány.
Stále tedy není zcela jasné, jak budou osobní údaje v tomto digitálním systému uchovávány
nebo používány a především jak mohou být chráněny.
Ochránci údajů a aktivistické skupiny proto naléhavě varují, že digitální identita by mohla dramaticky rozšířit
možnosti sledování a shromažďování údajů jak ze strany státu, tak ze strany soukromých společností.
Zavedení digitálního průkazu totožnosti by tak otevřelo cestu ke společnosti digitální kontroly.
To otevřeně přiznala i společnost Ubiqu, která je předním vývojářem digitální identity.
Společnost připustila, že digitální identita nabízí nejen neomezené možnosti, ale také neomezený potenciál pro zneužití.
Co to znamená v praxi, je vidět na dvou příkladech níže:
1. Pákistán V Pákistánu nemůže žádný dospělý člověk vést normální život bez digitální identity.
Tu centrálně spravuje Národní úřad pro databáze a registraci (NADRA), což státu dává nebývalé možnosti.
Díky tomu může mnohem snadněji sledovat své občany a podle potřeby je potlačovat.
To bylo jasně patrné u účastníků demonstrace za propuštění bývalého pákistánského premiéra Imrana Chána.
Všem osobám spojeným s nepokoji byly odebrány občanské průkazy a pasy.
V Pákistánu jsou tyto doklady nezbytné téměř pro všechny aspekty života, jako je bankovnictví, veřejné
služby, cestování a dokonce i používání mobilních telefonů.
Stažení tedy znamená vyloučení z podstatných oblastí společnosti.
Lokalizaci bylo možné provést pomocí sledovacích programů, které monitorovaly mobilní zařízení v blízkosti demonstrace.
Toto opatření ukazuje, jak rychle mohou být systémy digitální identity zneužity ke sledování
a nátlaku, jakmile se ve společnosti prosadí.
2. Čína V některých částech Číny je již delší dobu naprostý dohled a represe tvrdou realitou:
Vláda například monitoruje své obyvatele prostřednictvím digitálně řízeného systému sociálního kreditu.
Ti, kdo se chovají slušně, jsou odměňováni - špatné chování je trestáno.
To se řídí bodovým systémem, ve kterém sbíráte body za "dobré" chování a body se vám odečítají za "špatné" chování.
Díky nespočtu sledovacích kamer s funkcí rozpoznávání obličeje a chůze systém vždy přesně ví, kdo, kdy a kde co dělá.
Shromažďují se také informace z čínských sociálních médií, online nakupování a údaje o chování při surfování, které se
pak propojují s dalšími údaji, například s rejstříkem trestů.
Množství shromážděných údajů umožňuje tamní vládě komplexně sledovat své občany a následně je odměňovat nebo trestat.
Tyto příklady ukazují, kam povede globální zavedení digitálního ID: do globálního digitálního vězení!
Vzhledem k tomu, že digitální korporace jsou úzce propojeny s velkými finančními skupinami, poskytla by tato všeobjímající
kontrolní síť digitálně-finančnímu komplexu nebývalou moc.
Pokud je někdo vládnoucí elitě nepohodlný nebo se dokonce stane nepohodlným, může být velmi snadno vyloučen z veřejného života.
Není to snad sen každého diktátora?
Je proto nezbytné, abychom se podívali do zákulisí těchto zákeřných technologií.
Kdo má tedy takový zájem na prosazení této digitalizace po celém světě?
1 WEF - jako globální sdružení nejmocnějších korporací - prosadil elektronickou identifikaci v Pákistánu ve
spolupráci se Světovou bankou a Aliancí "Lepší než hotovost" Organizace spojených národů.
2 V březnu 2024 vyzval prezident Světové banky Ajay Banga ve svém projevu na prvním globálním digitálním summitu skupiny
Světové banky k celosvětovému zavedení digitální identity.
3 Organizace spojených národů společně s Nadací Billa a Melindy Gatesových zahájila v roce 2023 kampaň "Digitální veřejná
infrastruktura 50 v 5". Jejím cílem je do roku 2028 urychlit digitální identitu,
digitální platební systémy a výměnu dat v 50 zemích.
4 Rozvojový program OSN (UNDP) působí dokonce ve 170 zemích a územích a je jednou z nejdůležitějších organizací
OSN, která pracuje na celosvětovém zavádění digitálních průkazů totožnosti v rámci Agendy OSN 2030.
5. ID2020 je další mimořádně silná aliance, která chce s pomocí miliardových společností vytvořit digitální občanský
průkaz, jenž umožní sledovat každého člověka po celý jeho život.
Projekt ID2020 podporují organizace jako Rockefellerova nadace, Microsoft, Facebook,
Mastercard a očkovací aliance GAVI Billa Gatese.
6 Nandan Nilekani, spoluzakladatel společnosti Infosys - globální IT společnosti a předního poskytovatele
digitálních služeb - řekl na jarním zasedání Mezinárodního měnového fondu (MMF) 2023 následující:
Každý by měl mít digitální průkaz totožnosti, bankovní účet a chytrý telefon, protože to jsou "nástroje
nového světa" pro digitální veřejné infrastruktury.
Je příznačné, že globální tahouni za nitky, jako jsou Rockefeller a Bill Gates, mocné nadnárodní korporace, ale i Světová
banka, OSN, MMF atd., mají takový zájem na úplné digitalizaci.
Bylo by naivní si myslet, že to bude lidem ku prospěchu.
Podobně jako v případě celosvětových donucovacích opatření proti koruně však i zde narůstá odpor.
V Anglii již proti zavedení digitálního občanského průkazu protestují miliony lidí a odpor roste také v Německu a Rakousku.
Vážení diváci, pokud nechcete žít v totální digitální diktatuře, potřebujeme váš odpor!
A nechte tuto bránu zavřenou! Obejděte se pokud možno bez chytrého telefonu, používejte hotovost, spojte se s lidmi, kteří
milují pravdu a svobodu, a společně proti těmto plánům zakročte.
Poslechněte si krátký rozhovor nezávislého rakouského zpravodajského kanálu AUF1 s aktivistou
Martinem Rutterem, který organizuje a podporuje občanský odpor proti zavedení eID a digitálního eura: