Između 70 i 90 zemalja diljem svijeta trenutno radi na uvođenju digitalnog identiteta.
To uključuje Njemačku i svih 27 država članica EU.
Sukladno tome, koalicijski sporazum nove njemačke vlade također uključuje uvođenje obveznog građanskog računa, poznatog
i kao BundID, koji svim građanima pruža digitalni identitet.
BundID je u biti poput digitalne osobne iskaznice u koju će se bilježiti svi osobni podaci, od podataka o putovnici i
vozačkoj dozvoli do financijskih i zdravstvenih podataka.
Službeni cilj BundID-a je uvelike automatizirati administrativne procese.
Stoga je također namijenjen da funkcionira kao digitalni račun putem kojeg će se u budućnosti obrađivati
​​socijalne naknade, poput isplata dječjeg doplatka.
Takozvani EUDI novčanik (Europski novčanik digitalnog identiteta) služit će kao središnja platforma za
omogućavanje identifikacije, autentifikacije i plaćanja.
Nadalje, uvode se i nacionalni digitalni identiteti za studente, koji se mogu povezati sa građanskim identitetom.
Na europskoj razini, njemačka savezna vlada također podržava obnovu Uredbe eIDAS, pravne osnove
za elektroničku identifikaciju u Europskoj uniji.
Propisi o uvođenju europskog digitalnog identiteta stupili su na snagu u svibnju 2024. i obvezuju svih 27 država članica
EU da do 2026. uvedu digitalni novčanik za osobnu iskaznicu.
Sukladno tome, svi građani EU uskoro će moći koristiti europski digitalni novčanik.
To će se sastojati od mobilne aplikacije izdane u svakoj državi članici.
Omogućit će svim stanovnicima EU da se identificiraju online i pristupe javnim i privatnim online uslugama diljem Europe.
Dakle, digitalni identitet svih građana više nije znanstvena fantastika!
Naprotiv – sada je nadohvat ruke, što točno odgovara navedenom cilju EU:
Do 2030. svaki građanin EU trebao bi imati EUID aplikaciju kao takozvani digitalni novčanik na svom pametnom telefonu.
Digitalni novčanik namijenjen je pohranjivanju gotovo cijelog našeg života – od osobne iskaznice i poreznog identifikacijskog
broja do vozačke dozvole, potvrde o cijepljenju, medicinske dokumentacije, pa čak i našeg digitalnog eura.
Lilith Wittmann, jedna od najpoznatijih hakerica i priznata stručnjakinja za IT sigurnost, komentirala je da
najvažnija pitanja u vezi sa zaštitom potrošača koji ostaju bez odgovora ili se jednostavno ignoriraju.
Sukladno tome, još uvijek je potpuno nejasno kako se osobni podaci pohranjuju i koriste u ovom
digitalnom sustavu, a prije svega, kako se mogu zaštititi.
Zagovornici zaštite podataka i aktivističke skupine stoga izdaju hitna upozorenja da bi digitalni identitet mogao
dramatično proširiti mogućnosti nadzora i prikupljanja podataka od strane vlada i privatnih tvrtki.
Uvođenjem digitalnih identifikacijskih dokumenata, put za društvo digitalnog nadzora bio bi otvoren.
To je otvoreno priznao i Ubiqu, vodeća tvrtka u razvoju digitalnih identiteta.
Tvrtka je priznala da digitalni identitet ne nudi samo neograničene mogućnosti
već i neograničen potencijal za zlouporabu.
Što to znači u praksi, može se vidjeti u sljedeća dva primjera:
1. Pakistan: U Pakistanu nijedna odrasla osoba ne može voditi normalan život bez posjedovanja digitalnog identiteta.
Njime centralno upravlja Nacionalno tijelo za baze podataka i registraciju (NADRA), što državi daje neviđene ovlasti.
Omogućuje državi da puno lakše prati svoje građane i po potrebi ih suzbija.
To je bilo jasno očito sudionicima demonstracija za oslobađanje bivšeg pakistanskog premijera Imrana Khana.
Osobne iskaznice i putovnice svih osoba povezanih sa nemirima bile su blokirane.
U Pakistanu su ovi dokumenti bitni za gotovo sve aspekte života, poput bankarstva, javnih
usluga, putovanja, pa čak i korištenja mobitela.
Oduzimanje stoga znači isključenje iz bitnih područja društva.
Praćenje je omogućeno praćenjem mobilnih uređaja u blizini demonstracija pomoću softvera za praćenje.
Ova mjera pokazuje koliko se brzo sustavi digitalnog identiteta mogu zloupotrijebiti za
nadzor i prisilu nakon što se uspostave u društvu.
2. Kina: U dijelovima Kine, potpuni nadzor i represija već su neko vrijeme surova stvarnost.
Vlada prati svoje stanovništvo putem digitalno kontroliranog sustava društvenih kredita.
Oni koji se pridržavaju pravila nagrađuju se – neprimjereno ponašanje se kažnjava.
To se kontrolira putem sustava bodova gdje se bodovi zarađuju za "dobro" ponašanje, a oduzimaju za "loše" ponašanje.
Bezbrojne nadzorne kamere sa prepoznavanjem lica i hoda osiguravaju da sustav uvijek točno zna tko što radi, kada i gdje.
Prikupljaju se i informacije sa kineskih društvenih mreža, online kupovine i ponašanja prilikom pregledavanja, a
zatim se povezuju sa drugim podacima, poput kaznene evidencije.
Sama količina prikupljenih podataka omogućuje vladi da sveobuhvatno kontrolira svoje
građane, a zatim ih nagrađuje ili kažnjava.
Ovi primjeri ilustriraju kamo će globalno uvođenje digitalnog identiteta dovesti: do digitalnog globalnog zatvora!
Budući da su digitalne korporacije usko povezane sa velikim financijskim korporacijama, ova sveobuhvatna kontrolna
mreža dala bi digitalno-financijskom kompleksu neviđenu moć.
Ako netko nije koristan vladajućoj eliti ili čak postane nezgodan, vrlo lako se može isključiti iz javnog života.
Ne odgovara li to snu svakog diktatora?
Stoga je ključno da pogledamo iza kulisa takvih podmuklih tehnologija.
Tko sada ima tako snažan interes za provedbu ove digitalizacije diljem svijeta?
1. WEF – kao globalno udruženje najmoćnijih korporacija – implementirao je elektroničku identifikaciju
u Pakistanu u suradnji sa Svjetskom bankom i Savezom Ujedinjenih naroda "Better Than Cash".
2. U govoru na prvom Globalnom digitalnom summitu Grupe Svjetske banke u ožujku 2024., predsjednik Svjetske banke Ajay Banga
pozvao je na uvođenje digitalnog identiteta diljem svijeta.
3. Godine 2023. Ujedinjeni narodi, zajedno sa Zakladom Billa i Melinde Gates, pokrenuli su kampanju "50-u-5 Digital Public
Infrastructure". Sa ciljem ubrzanja digitalnih identiteta, digitalnih sustava plaćanja i
razmjene podataka u 50 zemalja do 2028. godine.
4. Program Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) aktivan je u 170 zemalja i teritorija te je jedna od ključnih
organizacija UN-a koja radi na globalnom uvođenju digitalnih identifikacijskih dokumenata kao dio Agende UN-a 2030.
5. ID2020 je još jedan izuzetno moćan savez koji, uz pomoć tvrtki vrijednih više milijardi dolara, ima za cilj
stvoriti digitalni identifikacijski dokument koji može pratiti svaku osobu tijekom cijelog života.
Podupiratelji ID2020 uključuju, na primjer, Rockefeller Foundation, Microsoft, Facebook,
Mastercard i Bill Gatesov savez za cjepiva, GAVI.
6. Nandan Nilekani, suosnivač Infosysa – globalne IT tvrtke i vodećeg pružatelja digitalnih usluga – rekao
je sljedeće na proljetnim sastancima Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) 2023. godine:
Svatko bi trebao imati digitalni ID, bankovni račun i pametni telefon, jer su to „alati
novog svijeta“ za digitalnu javnu infrastrukturu.
Značajno je da su globalni moćnici poput Rockefellera i Billa Gatesa, moćne multinacionalne korporacije, kao i Svjetska banka,
UN, MMF itd., toliko zainteresirani za potpunu digitalizaciju.
Bilo bi naivno misliti da bi to bilo na korist čovječanstvu.
Međutim, slično svjetskim prisilnim mjerama protiv COVID-19, otpor raste i ovdje.
U Engleskoj milijuni već prosvjeduju protiv uvođenja digitalnih ID-ova, a otpor raste i u Njemačkoj i Austriji.
Dragi gledatelji, ako ne želite živjeti u potpunoj digitalnoj diktaturi, onda je vaš otpor potreban!
I držite ovaj prolaz zatvorenim! Što je više moguće, izbjegavajte pametni telefon, koristite gotovinu, povežite se sa
ljudima koji vole istinu i slobodu te udružite snage kako biste se aktivno suprotstavili tim planovima.
Poslušajte kratki intervju neovisnog austrijskog informativnog kanala AUF1 sa aktivistom Martinom Rutterom, koji
organizira i promiče građanski otpor protiv uvođenja elektroničke osobne iskaznice i digitalnog eura: