2026. március 5-én, csütörtökön több tízezer diák tüntetett Németország-szerte az új hadkötelezettség ellen.
Az "Iskolai sztrájk a kötelező katonai szolgálat ellen" kezdeményezés már 2025 decemberében több mint 90 városban több
mint 55 000 fiatalt mozgósított, hogy tiltakozzanak az úgynevezett "katonai szolgálat korszerűsítéséről szóló törvény" ellen.
A törvényt a Bundestag 2025. december 22-én fogadta el, és 2026. január 1-jén lépett hatályba.
Németországban a 18 éven felülieknek mostantól ki kell tölteniük a kérdőíveket a mustrához.
2027-től kezdve a minták kötelezőek lesznek.
Phil Werring a münsteri iskolai sztrájkbizottságtól a "Iskolai sztrájk a sorozás ellen" kezdeményezés mellett nyilatkozott:
"Évek óta mi, fiatalok, mindent el kellett, hogy viseljünk, és most a laktanyákba kényszerítenek minket, hamarosan a háborúba.
Nem hagyjuk, hogy ezt tegyék velünk. A békéért, a jövőnkért sztrájkolunk.
Felhívunk minden embert - fiatalt és idősebbet -, hogy csatlakozzon a tüntetésekhez
és támogasson minket, diákokat akcióinkban!"
Friedrich Merz, Emmanuel Macron és Keir Starmer kormányfők nyilatkozatai az USA és Izrael Irán elleni támadásáról azt
mutatják, hogy a diákok aggodalmai egyáltalán nem túlzóak.
A 2026. február 28-án kelt közös nyilatkozat kimondja:
[Beszélő 2: "Meg fogjuk tenni a szükséges intézkedéseket saját és a térségbeli szövetségeseink érdekeinek védelmében.
Ez potenciálisan magában foglalhatja, ha szükséges, az arányos védelmi katonai fellépés lehetővé tételét
annak érdekében, hogy Irán elpusztítsa a rakéták és drónok indítására vonatkozó képességét."
Ez tehát azt jelenti, hogy Németország, Franciaország és Nagy-Britannia kész lenne Iránba
lőni, és így a háború aktív résztvevőjévé válna.
A német külügyminiszter, Wadephul úr ugyanezt a kürtöt fújja.
Értékelése szerint az Irán elleni háború Németországot és Európát is érintheti.
De sem a németek, sem a britek, sem az amerikaiak nem vágynak háborúra.
Ugyanezen a napon március 3-án még a mainstream is elismerte az SRF és a Tagesschau formájában, hogy a 2003-as iraki
háború emlékei még mindig nagyon élénken élnek mind az Egyesült Államokban, mind az Egyesült Királyságban.
[Idézet Tagesschau: "Nagy-Britannia csak tétován támogatja az Egyesült Államokat az Irán elleni háborúban.
Ennek nem csak katonai okai vannak.
Az iraki háború 2003-as amerikai legitimációját sokan a mai napig nem felejtették el.
Nagy-Britanniának van egy kollektív háborús traumája - és ez Irak.
Ez világossá vált az alsóházi vitában, amikor az Egyesült Államok és Izrael közelmúltbeli iráni
támadásaival kapcsolatos brit álláspontról volt szó.
Diane Abbott munkáspárti képviselő arra emlékeztette Keir Starmer miniszterelnököt, hogy a választókerületekben
sokan még nagyon jól emlékeznek az iraki háborúra.
Ez egy olyan háború emléke, amelyet az amerikai kormány 2003-ban azzal indokolt, hogy állítólag tömegpusztító vegyi és
biológiai fegyvereket és nukleáris fegyverek alkatrészeit találták meg - amit azonban később nem sikerült bizonyítani.
Ennek ellenére Tony Blair kormánya az USA oldalán indított háborút - egy olyan háborúban, amely megsértette a nemzetközi jogot.
Abbott pontosan erre akarta emlékeztetni az alsóházat - és nem ő volt az egyetlen képviselő, aki megemlítette Irakot".
Az iraki háború eredménye: jóval több mint egymillió halott iraki!
Így néz ki, hogy az amerikai kormányzat megvédi az irakiakat egy olyan diktátortól, mint Szaddám Huszein?
Tudja ezt felülmúlni a brutalitás tekintetében?
Az iraki háború hazugsága korántsem az egyetlen hazugság, amelyet az amerikai kormány mondott,
mielőtt háborút indított volna egy másik ország ellen.
Itt láthat egy rövid listát az elmúlt évtizedek háborúiról:
I. világháború: 1915. május 7.: "Német tengeralattjáró elsüllyeszti a Lusitania amerikai utasszállító hajót".
Amerika hadat üzen Németországnak!
Hazugság: Az USA 1200 utast áldozott fel a háborúba való belépés ürügyén.
Szándékosan provokálták a vízrebocsátást, annak ellenére, hogy Németország korábban amerikai újságokban figyelmeztette
az utasokat, hogy ne szálljanak fel erre a hajóra.
2. világháború: "Japán meglepetésszerű támadás Pearl Habour ellen".
2400 amerikai katona hal meg.
Hazugság: Pearl Habour nem volt meglepetésszerű támadás!
Az amerikai elnök szándékosan figyelmen kívül hagyta egy hírcsatorna figyelmeztetését, mert háborút akart indítani.
A támadás előtt az amerikaiak 83%-a ellenezte a háborút, utána 1 millió amerikai jelentkezett önként a háborúba.
3. vietnami háború: "Vietnami motorcsónakok amerikai rombolókat támadnak a Tonkin-öbölben"
Hazugság: McNamara volt amerikai védelmi miniszter később megerősítette, hogy ez az eset hazugság volt.
58 000 amerikai katona és 3 millió vietnami vesztette életét ezért a hazugságért.
4. iraki háború I: "Nővér jelentette az amerikai kongresszusnak, hogy iraki katonák csecsemőket öltek meg inkubátorokból".
A kongresszus szűk többséggel megszavazza a háborút.
Hazugság: Az inkubátor történet egy hazugság volt, amit 10 millió dollárral "jutalmaztak".
5. háború Afganisztánban: "Terrorista támadás a Világkereskedelmi Központ ellen!"
Az USA a terrorizmus elleni háborúval válaszol, és lebombázza Afganisztánt.
Hazugság: A robbanó nanotermitet a WTC romjaiban találták meg.
A robbanást egy gondnok és több szemtanú is megerősítette.
6. II. iraki háború: "Szaddám Huszeinnek atomfegyverei vannak!"
Hazugság: Még a háború után sem tudtak bizonyítékot felmutatni. Ez egy nyílt hazugság volt.
Kedves nézők, felismerték a háborúskodók közös vonását?
Mindig Amerikából cselekedtek, és mindig a tömegmédián keresztül terjesztették hazugságaikat.
De mi lesz ezúttal az iráni háborúval?
Az amerikai Nemzeti Hírszerző Ügynökség vezetője, Tulsi Gabbard 2025 márciusában az amerikai
szenátus hírszerzési bizottságának nyilatkozott:
]"Az amerikai hírszerző ügynökségek szerint Irán jelenleg nem épít atombombát.
Irán legfőbb vezetője, Ali Khamenei ajatollah még nem adott új jóváhagyást a 2003 óta felfüggesztett programra."
A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség igazgatója, Rafael Grossi is azt mondta Iránnal kapcsolatban:
[Rafael Grossi: "Nem volt bizonyítékunk arra, hogy szisztematikusan atomfegyverek megszerzésére törekedtek volna."
Ennek ellenére Donald Trump amerikai elnök ismételten azt állítja, minden bizonyíték nélkül, hogy
Irán közel áll ahhoz, hogy atomfegyvert építsen.
Célja, hogy ezt megakadályozza.
És itt megint úgy tűnik, hogy egy hazugság egy nem bizonyított nukleáris fegyverprogramról elég egy szuverén állam bombázásához!
Minden nemzetközi joggal ellentétes!
Azonban úgy tűnik, hogy az establishment által szervezett háborúk elleni hangulat most világszerte, és
különösen a háború fő pártján, az USA-ban, megváltozik.
Az AUF1 március 5-én jelentette:
"Brutális jelenetek az amerikai szenátus fegyveres erők albizottságának tegnapi (szerdai)
meghallgatásán az Iránnal kapcsolatos katonai felkészültségről.
Brian McGuinness volt haditengerészeti őrmester élesen bírálta az Egyesült Államok harcias részvételét az iráni háborúban.
A meghallgatás közepén McGuinness ezt kiabálta: "Ez nem helyes! Senki sem akar Izraelért harcolni!"
Viharos jelenetek törtek ki. A fővárosi rendőrség brutális erőszakot alkalmazott a volt
tengerészgyalogos ellen, és megpróbálta kirángatni a teremből.
Akár három rendőr is rángatta a veteránt - és közben eltörte a karját!
A videó vírusként terjed.
Megfigyelők máris a háborúellenes kampány első jelentős hozzájárulásaként jellemzik az incidenst."
Bármilyen brutálisak is a jelenetek: Reményt adnak.
Az emberek nyilvánvalóan nem akarnak többé vérezni az establishment mindenhatósági fantáziájáért.
Úgy érzik, hogy olyan háborúkban használják fel őket, amelyek nem az ő érdekeiket szolgálják.
De hogyan nézhetne ki a háborúk gyors befejezésének megoldása?
Ivo Sasek 2025 augusztusában tartott beszédében: "Hogyan lehet gyorsan véget vetni a háborúknak":
[Ivo Sasek: "Mindig háborút akarnak odakint, mondjunk igent a háborúra.
Mi lehet itt a de?
Igent mondunk a háborúkra - de csak azokat küldjük háborúba, akik a háborúkat szítják, akik a háborúkból
hasznot húznak, akiknek 1:1 csatába kell menniük egymás ellen!
Nem nekik, ártatlan apáknak, ártatlan fiúknak!
Akkor a futballpályák elégségesek lehetnek, vagy a használaton kívüli ókori római arénák
is elegendőek lehetnek ennek a kisebbségnek.
El tudod ezt képzelni?"