Ceturtdien, 2026. gada 5. martā, desmitiem tūkstošu skolēnu visā Vācijā demonstrēja pret jauno obligāto militāro dienestu.
Iniciatīva "Skolu streiks pret obligāto militāro dienestu" jau 2025. gada decembrī vairāk nekā 90 pilsētās
mobilizēja vairāk nekā 55 000 jauniešu, lai protestētu pret tā dēvēto "Militārā dienesta modernizācijas likumu".
Likumu Bundestāgs pieņēma 2025. gada 22. decembrī, un tas stājās spēkā 2026. gada 1. janvārī.
Tagad Vācijā personām, kas vecākas par 18 gadiem, ir jāaizpilda anketas, lai piedalītos karadienestā.
No 2027. gada paraugi būs obligāti.
Minsteres Skolu streika komitejas pārstāvis Fils Vērings (Phil Werring) iniciatīvas
"Skolu streiks pret iesaukšanu armijā" vārdā:
"Gadiem ilgi mums, jauniešiem, ir nācies paciest visu, un tagad mūs iedzīs kazarmās, un drīzumā sāksies karš.
Mēs neļausim viņiem to darīt ar mums. Mēs cīnāmies par mieru, par mūsu nākotni.
Mēs aicinām visus cilvēkus - jauniešus un vecākus - pievienoties protestiem un atbalstīt mūs, studentus, mūsu akcijās!"
Valdību vadītāju Frīdriha Merca, Emanuela Makrona un Kīra Stērmera paziņojumi par ASV un Izraēlas uzbrukumu
Irānai liecina, ka studentu bažas nebūt nav pārspīlētas.
2026. gada 28. februāra kopīgajā deklarācijā teikts:
[2. runātājs: "Mēs veiksim nepieciešamos pasākumus, lai aizstāvētu mūsu un mūsu sabiedroto intereses reģionā.
Vajadzības gadījumā tas var ietvert iespēju veikt samērīgas aizsardzības militārās darbības, lai iznīcinātu Irānas
raķešu un dronu izšaušanas spējas pašā to rašanās vietā."
Tātad tas nozīmē, ka Vācija, Francija un Lielbritānija būtu gatavas apšaudīt Irānu un
tādējādi kļūt par aktīvu kara dalībnieci.
Vācijas ārlietu ministrs Vadefūla kungs runā ar to pašu taustiņu.
Viņš uzskata, ka karš pret Irānu varētu ietekmēt arī Vāciju un Eiropu.
Taču ne vāciešiem, ne britiem, ne amerikāņiem nav vēlmes pēc kara.
3. martā pat SRF un Tagesschau atzina, ka atmiņas par 2003. gada Irākas karu joprojām ir ļoti dzīvas gan ASV, gan Lielbritānijā.
[Citāts Tagesschau: "Lielbritānija tikai ar vilcināšanos atbalsta ASV karā pret Irānu.
Tas nav tikai militāru iemeslu dēļ.
ASV 2003. gada Irākas kara leģitimizāciju daudzi nav aizmirsuši līdz pat šai dienai.
Lielbritānijai ir kolektīva kara trauma - un tā ir Irāka.
Tas kļuva skaidrs debatēs Pārstāvju palātā, kad tika apspriesta Lielbritānijas nostāja par
nesenajiem ASV un Izraēlas uzbrukumiem Irānai.
Leiboristu deputāte Diāna Ebota (Diane Abbott) atgādināja premjerministram Kīram Stārmeram (Keir Starmer), ka daudzi
cilvēki vēlēšanu apgabalos vēl ļoti labi atceras Irākas karu.
Tās ir atmiņas par karu, ko ASV valdība 2003. gadā attaisnoja ar it kā atrastajiem ķīmiskajiem un
bioloģiskajiem masu iznīcināšanas ieročiem un kodolieroču sastāvdaļām, ko vēlāk tomēr neizdevās pierādīt.
Tomēr Tonija Blēra valdība devās karā kopā ar ASV - karā, kurā tika pārkāptas starptautiskās tiesības.
Tieši to Abbota vēlējās atgādināt Pārstāvju palātai, un viņa nebija vienīgā deputāte, kas pieminēja Irāku."
Kara rezultāts Irākā: vairāk nekā miljons mirušo irākiešu!
Vai tā izskatās ASV valdības aizsardzība Irākas iedzīvotājiem no tāda diktatora kā Sadams Huseins?
Vai jūs varat to pārspēt brutalitātes ziņā?
Irākas kara meli nebūt nav vienīgie meli, ko ASV valdība sacīja pirms kara uzsākšanas ar citu valsti.
Šeit jūs varat apskatīt īsu pēdējo desmitgažu karu sarakstu:
Pirmais pasaules karš: 1915. gada 7. maijs: "Vācijas zemūdene nogremdē ASV pasažieru kuģi "Lusitānija"".
Amerika izsludina karu Vācijai!
Meli: ASV, aizbildinoties ar iesaistīšanos karā, upurēja 1200 pasažieru.
Viņi apzināti izprovocēja kuģa nolaišanu, lai gan Vācija iepriekš amerikāņu laikrakstos bija
brīdinājusi pasažierus, lai tie neuzkāptu uz šī kuģa.
2. pasaules karš: "Japānas negaidītais uzbrukums Pērles pilsētai".
Bojā iet 2400 ASV karavīru.
Meli: "Pērļu pils" nebija pārsteiguma uzbrukums!
ASV prezidents apzināti ignorēja ziņu kanāla brīdinājumu, jo vēlējās sākt karu.
Pirms uzbrukuma 83% amerikāņu bija pret došanos karā, bet pēc tam 1 miljons amerikāņu brīvprātīgi pieteicās karam.
3. Vjetnamas karš: "Vjetnamas ātrgaitas laivas uzbrūk ASV iznīcinātājiem Tonkinas līcī".
Meli: Bijušais ASV aizsardzības ministrs Maknamara vēlāk apstiprināja, ka šis incidents bija meli.
58 000 ASV karavīru un 3 miljoni vjetnamiešu zaudēja dzīvību šo melu dēļ.
4. Irākas I karš: "Māsa ziņo ASV Kongresam, ka irākiešu karavīri nogalinājuši bērnus no inkubatoriem".
Kongress ar nelielu balsu vairākumu atbalsta karu.
Meli: stāsts par inkubatoru bija LIEGUMS, kas tika "atalgots" ar 10 miljoniem ASV dolāru.
5. karš Afganistānā: "Teroristu uzbrukums Pasaules tirdzniecības centram!"
ASV atbild ar karu pret terorismu un bombardē Afganistānu.
Meli: sprāgstvielas nanotermīts ir atrasts WTC drupās.
Sprādzienu apstiprināja arī viens no uzraugiem un daudzi aculiecinieki.
6. Irākas II karš: "Sadamam Huseinam ir kodolieroči!"
Meli: Pat pēc kara nebija iespējams iegūt pierādījumus. Tie bija klaji meli.
Cienījamie skatītāji, vai esat atpazinuši kara kurinātāju kopīgo pavedienu?
Viņi vienmēr darbojās no Amerikas un vienmēr izplatīja savus melus ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību.
Bet kā šoreiz ar karu Irānā?
ASV Nacionālās izlūkošanas aģentūras vadītāja Tulsi Gabbārda (Tulsi Gabbard) 2025. gada
martā ASV Senāta Izlūkošanas komitejai sacīja:
]"Saskaņā ar ASV izlūkdienestu datiem Irāna pašlaik neražo kodolbumbu.
Irānas augstākais līderis ajatolla Ali Hamenei vēl nav devis jaunu apstiprinājumu programmai, kas ir apturēta kopš 2003. gada."
Arī Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras direktors Rafaels Grosi teica par Irānu:
[Rafaels Grossi: "Mums nebija pierādījumu par sistemātiskiem centieniem iegūt kodolieročus."
Tomēr ASV prezidents Donalds Tramps (Donald Trump) bez jebkādiem pierādījumiem atkārtoti apgalvo,
ka Irāna ir uz robežas ar kodolieroča izgatavošanu.
Viņa mērķis ir to novērst.
Un te atkal ar meliem par nepierādītu kodolieroču programmu, šķiet, pietiek, lai bombardētu suverēnu valsti!
Pretēji visām starptautiskajām tiesībām!
Tomēr šķiet, ka noskaņojums pret kariem, ko diriģē valsts vara, tagad mainās visā pasaulē un jo īpaši galvenajā kara pusē - ASV.
AUF1 ziņoja 5. martā:
"Vakar (trešdien) ASV Senāta Bruņoto spēku apakškomitejas sēdē par militāro gatavību attiecībā uz Irānu notika brutālas ainas.
Bijušais jūras spēku seržants Braiens Makginess (Brian McGuinness) asi kritizēja kareivīgo ASV iesaistīšanos Irānas karā.
Uzklausīšanas laikā McGuinness kliedza: "Tas ir nepareizi! Neviens nevēlas cīnīties par Izraēlu!"
Izcēlās vētrainas ainas. Kapitolija policija pielietoja brutālu spēku pret bijušo karavīru un mēģināja viņu izvilkt no zāles.
Līdz pat trīs policisti aizskāra veterānu - un salauza viņam roku!
Videoklips kļūst virāls.
Novērotāji šo incidentu jau raksturo kā pirmo nozīmīgo ieguldījumu pretkara kampaņā."
Lai cik brutālas ir ainas: Tās dod cerību.
Cilvēki acīmredzot vairs nevēlas asiņot par establišmenta fantāzijām par visvarenību.
Viņi uzskata, ka tiek izmantoti karos, kas nav viņu interesēs.
Bet kāds varētu būt risinājums, lai ātri izbeigtu visus karus?
2025. gada augustā Ivo Saseks runā parāda: "Kā ātri izbeigt karus":
[Ivo Sašeks: "Viņi tur vienmēr vēlas karu, teiksim karam "jā".
Kas šeit varētu būt "bet"?
Mēs sakām "jā" kariem, bet mēs sūtām karā tikai tos, kas tos ierosina, kas gūst peļņu no
kariem, kam ir jācīnās vienam pret otru 1:1!
Ne tiem nevainīgiem tēviem, nevainīgiem dēliem!
Tad varētu pietikt ar futbola laukumiem vai arī ar neizmantotām seno romiešu arēnām šai mazākumtautībai vajadzētu pietikt.
Vai varat to iedomāties?"