Vo štvrtok 5. marca 2026 demonštrovali desaťtisíce žiakov v celom Nemecku proti novej povinnej vojenskej službe.
Iniciatíva "Školský štrajk proti povinnej vojenskej službe" už v decembri 2025 zmobilizovala viac ako 55 000
mladých ľudí vo viac ako 90 mestách na protest proti tzv. zákonu o modernizácii vojenskej služby.
Zákon bol schválený Spolkovým snemom 22. decembra 2025 a nadobudol účinnosť 1. januára 2026.
Osoby staršie ako 18 rokov v Nemecku musia teraz vyplniť dotazníky pre výberové konanie.
Od roku 2027 budú vzorky povinné.
Phil Werring zo školského štrajkového výboru v Münsteri sa vyslovil za iniciatívu "Školský štrajk proti brannej povinnosti":
"Roky sme my mladí museli všetko znášať a teraz nás majú nahnať do kasární, čoskoro do vojny.
Nedovolíme im, aby nám to urobili. Stávkujeme za mier, za našu budúcnosť.
Vyzývame všetkých ľudí - mladých aj starších - aby sa pripojili k protestom a podporili nás študentov v našich akciách!"
Vyhlásenia predsedov vlád Friedricha Merza, Emmanuela Macrona a Keira Starmera o útoku USA a Izraela na
Irán ukazujú, že obavy študentov nie sú vôbec prehnané.
V spoločnom vyhlásení z 28. februára 2026 sa uvádza:
[Rečník 2: "Prijmeme potrebné opatrenia na obranu našich záujmov a záujmov našich spojencov v regióne.
To môže v prípade potreby zahŕňať aj umožnenie primeranej obrannej vojenskej akcie s cieľom zničiť
schopnosť Iránu odpaľovať rakety a bezpilotné lietadlá."
Takže to znamená, že Nemecko, Francúzsko a Veľká Británia by boli pripravené strieľať do
Iránu a stať sa tak aktívnou stranou vojny.
Nemecký minister zahraničných vecí pán Wadephul hlása to isté.
Podľa jeho názoru by vojna proti Iránu mohla ovplyvniť aj Nemecko a Európu.
Ale ani Nemci, ani Briti, ani Američania netúžia po vojne.
V ten istý deň dokonca aj mainstream v podobe SRF a Tagesschau 3. marca priznal, že spomienky na vojnu v Iraku z
roku 2003 sú v USA aj vo Veľkej Británii stále veľmi živé.
[Citát Tagesschau: "Veľká Británia len váhavo podporuje USA vo vojne proti Iránu.
Nie je to len z vojenských dôvodov.
Na legitimizáciu vojny v Iraku v roku 2003 zo strany USA mnohí dodnes nezabudli.
Británia má kolektívnu vojnovú traumu - a tou je Irak.
To sa jasne ukázalo v rozprave v Dolnej snemovni, keď sa hovorilo o britskom postoji k nedávnym útokom USA a Izraela v Iráne.
Labouristická poslankyňa Diane Abbottová pripomenula premiérovi Keirovi Starmerovi, že mnohí ľudia vo
volebných obvodoch si ešte veľmi dobre pamätajú vojnu v Iraku.
Je to spomienka na vojnu, ktorú vláda USA v roku 2003 ospravedlnila údajným objavom chemických a
biologických zbraní hromadného ničenia a komponentov pre jadrové zbrane - čo sa však neskôr nepodarilo dokázať.
Napriek tomu vláda Tonyho Blaira išla do vojny po boku USA - do vojny, ktorá porušila medzinárodné právo.
Presne to chcela Abbottová pripomenúť Dolnej snemovni - a nebola jedinou poslankyňou, ktorá spomenula Irak."
Výsledok vojny v Iraku: viac ako milión mŕtvych Iračanov!
Takto vyzerá ochrana Iračanov zo strany vlády USA pred diktátorom, akým je Saddám Husajn?
Môžete to prekonať, pokiaľ ide o brutalitu?
Lož o vojne v Iraku nie je ani zďaleka jedinou lžou, ktorú americká vláda vyslovila pred
tým, ako sa pustila do vojny s inou krajinou.
Tu si môžete pozrieť krátky zoznam vojen z posledných desaťročí:
Prvá svetová vojna: 7. máj 1915: "Nemecká ponorka potopila americkú osobnú loď Lusitania".
Amerika vyhlasuje vojnu Nemecku!
Lož: USA obetovali 1 200 cestujúcich pod zámienkou vstupu do vojny.
Zámerne vyprovokovali spustenie lode na vodu, hoci Nemecko predtým v amerických novinách
varovalo cestujúcich pred vstupom na túto loď.
2. svetová vojna: "Prekvapivý japonský útok na Pearl Habour".
Zahynulo 2 400 amerických vojakov.
Lož: Pearl Habour nebol prekvapivý útok!
Americký prezident zámerne ignoroval varovanie spravodajského kanála, pretože chcel ísť do vojny.
Pred útokom bolo 83 % Američanov proti vojne, potom sa do vojny dobrovoľne prihlásilo 1 milión Američanov.
3. vietnamská vojna: "Vietnamské motorové člny útočia na americké torpédoborce v Tonkinskom zálive"
Lož: Bývalý minister obrany USA McNamara neskôr potvrdil, že tento incident bol lož.
Pre túto lož prišlo o život 58 000 amerických vojakov a 3 milióny Vietnamcov.
4. vojna v Iraku I: "Zdravotná sestra oznámila americkému Kongresu, že irackí vojaci zabíjali deti z inkubátorov".
Kongres tesnou väčšinou hlasuje za vojnu.
Lož: Príbeh o inkubátore bola lož, ktorá bola "odmenená" 10 miliónmi amerických dolárov.
5. vojna v Afganistane: "Teroristický útok na Svetové obchodné centrum!"
USA reagujú vojnou proti terorizmu a bombardujú Afganistan.
Lož: Výbušný nanotermit sa nachádza v troskách WTC.
Výbuch potvrdil aj dozorca a mnohí očití svedkovia.
6. iracká vojna II: "Saddám Husajn má jadrové zbrane!"
Lež: Ani po vojne sa nepodarilo predložiť žiadne dôkazy. Bola to úplná lož.
Vážení diváci, rozpoznali ste spoločnú niť vojnových štváčov?
Vždy konali z Ameriky a vždy šírili svoje lži prostredníctvom masmédií.
Ale čo tentoraz vojna v Iráne?
Šéfka americkej Národnej spravodajskej agentúry Tulsi Gabbardová povedala v marci 2025
výboru amerického Senátu pre spravodajské služby:
]"Podľa amerických spravodajských služieb Irán v súčasnosti nevyrába jadrovú bombu.
Iránsky najvyšší vodca ajatolláh Alí Chameneí zatiaľ neudelil žiadny nový súhlas s
programom, ktorý je pozastavený od roku 2003."
Riaditeľ Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu Rafael Grossi tiež povedal o Iráne:
[Rafael Grossi: "Nemali sme žiadne dôkazy o systematickom úsilí získať jadrové zbrane."
Napriek tomu americký prezident Donald Trump opakovane bez akýchkoľvek dôkazov tvrdí,
že Irán je na pokraji výroby jadrovej zbrane.
Jeho cieľom je tomu zabrániť.
A tu sa zdá, že lož o nepreukázanom programe jadrových zbraní opäť stačí na bombardovanie suverénneho štátu!
V rozpore s medzinárodným právom!
Zdá sa však, že nálada proti vojnám organizovaným establišmentom sa teraz mení na celom
svete a najmä v hlavnej vojnovej strane, v USA.
AUF1 informovala 5. marca:
"Brutálne scény na včerajšom (stredajšom) vypočutí podvýboru pre ozbrojené služby amerického
Senátu o vojenskej pripravenosti vo vzťahu k Iránu.
Bývalý seržant námorníctva Brian McGuinness ostro kritizoval agresívne zapojenie USA do vojny v Iráne.
Uprostred vypočúvania McGuinness zakričal: "Toto je zlé! Nikto nechce bojovať za Izrael!"
Vypukli búrlivé scény. Kapitolská polícia použila proti bývalému mariňákovi brutálnu silu a pokúsila sa ho vyviesť zo sály.
Až traja policajti sa s veteránom ťahali - a zlomili mu pritom ruku!
Video sa stane virálnym.
Pozorovatelia už tento incident označujú za prvý významný príspevok k protivojnovej kampani."
Tak brutálne, ako sú tieto scény: Dávajú nádej.
Ľudia už zjavne nechcú krvácať pre fantázie establišmentu o všemocnosti.
Majú pocit, že sú využívaní vo vojnách, ktoré nie sú v ich záujme.
Ale ako by mohlo vyzerať riešenie na rýchle ukončenie všetkých vojen?
Ivo Sasek v prejave z augusta 2025: "Ako rýchlo ukončiť vojny":
[Ivo Sasek: "Oni tam vždy chcú vojnu, povedzme vojne áno.
Čo by tu mohlo byť ale?
Hovoríme áno vojnám - ale do vojny posielame len tých, ktorí vojny vyvolávajú, ktorí z nich
profitujú, ktorí musia ísť do boja proti sebe 1:1!
Nie pre nevinných otcov, nevinných synov!
Potom môžu stačiť futbalové ihriská alebo nepoužívané starorímske arény, ktoré by mali stačiť tejto menšine.
Viete si to predstaviť?"