V četrtek, 5. marca 2026, je več deset tisoč dijakov po vsej Nemčiji protestiralo
proti novemu obveznemu služenju vojaškega roka.
Pobuda "Šolska stavka proti obveznemu služenju vojaškega roka" je že decembra 2025 v več kot 90 mestih mobilizirala
več kot 55.000 mladih, ki so protestirali proti tako imenovanemu zakonu o posodobitvi vojaške službe.
Bundestag je zakon sprejel 22. decembra 2025, veljati pa je začel 1. januarja 2026.
Starejši od 18 let v Nemčiji morajo zdaj izpolniti vprašalnike za obvezno prijavo.
Od leta 2027 naprej bodo vzorci obvezni.
Phil Werring iz Münsterskega šolskega stavkovnega odbora je v imenu pobude "Šolski stavki proti vpoklicu" podal izjavo:
"Mladi ljudje smo že leta morali prenašati vse, zdaj pa nas bodo nagnali v vojašnice, kmalu v vojno.
Tega jim ne bomo dovolili. Stavkamo za mir, za našo prihodnost.
Pozivamo vse ljudi - mlade in starejše - da se pridružijo protestom in nas študente podprejo pri naših dejanjih!"
Izjave predsednikov vlad Friedricha Merza, Emmanuela Macrona in Keira Starmerja o napadu ZDA in Izraela na
Iran razkrivajo, da zaskrbljenost učencev sploh ni odveč.
V skupni izjavi z dne 28. februarja 2026 je navedeno:
[Govornik 2: "Sprejeli bomo potrebne ukrepe za zaščito naših interesov in interesov naših zaveznikov v regiji.
To lahko po potrebi vključuje tudi omogočanje sorazmernih obrambnih vojaških ukrepov za uničenje iranske
zmožnosti izstreliti rakete in brezpilotna letala na izvoru."
To pomeni, da bi bile Nemčija, Francija in Velika Britanija pripravljene streljati na
Iran in tako postati aktivna stranka v vojni.
Nemški zunanji minister Wadephul govori enako.
Po njegovi oceni bi lahko vojna proti Iranu prizadela tudi Nemčijo in Evropo.
Toda niti Nemci, niti Britanci, niti Američani si ne želijo vojne.
Istega dne je celo mainstream v obliki SRF in Tagesschau 3. marca priznal, da so spomini na vojno v Iraku
leta 2003 v ZDA in Veliki Britaniji še vedno zelo živi.
[Citat Tagesschau: "Velika Britanija le neodločno podpira ZDA v vojni proti Iranu.
To ni samo iz vojaških razlogov.
ZDA so leta 2003 legitimirale vojno v Iraku, česar mnogi še danes niso pozabili.
Velika Britanija ima kolektivno vojno travmo - in to je Irak.
To se je pokazalo v razpravi v spodnjem domu britanskega parlamenta, ko je bilo obravnavano britansko
stališče do zadnjih napadov ZDA in Izraela v Iranu.
Laburistična poslanka Diane Abbott je predsednika vlade Keira Starmerja opozorila, da se mnogi ljudje v
volilnih okrožjih še vedno dobro spominjajo vojne v Iraku.
To je spomin na vojno, ki jo je ameriška vlada leta 2003 upravičila z domnevnim odkritjem kemičnega in biološkega
orožja za množično uničevanje ter sestavnih delov za jedrsko orožje, česar pa kasneje ni bilo mogoče dokazati.
Kljub temu je vlada Tonyja Blaira odšla v vojno skupaj z ZDA - v vojno, ki je kršila mednarodno pravo.
Ravno na to je Abbottova želela opozoriti poslansko zbornico - in ni bila edina poslanka, ki je omenila Irak."
Rezultat vojne v Iraku: več kot milijon mrtvih Iračanov!
Ali je tako videti zaščita Iračanov pred diktatorjem, kot je Sadam Husein, s strani ameriške vlade?
Ali lahko to presežete po brutalnosti?
Iraška vojna nikakor ni edina laž, ki jo je ameriška vlada izrekla pred vojno z drugo državo.
Tukaj si lahko ogledate kratek seznam preteklih vojn v zadnjih desetletjih:
Prva svetovna vojna: 7. maj 1915: "Nemška podmornica potopi ameriško potniško ladjo Lusitania".
Amerika razglasi vojno Nemčiji!
Laž: ZDA so pod pretvezo vstopa v vojno žrtvovale 1200 potnikov.
Namenoma so sprožili splavitev, čeprav je Nemčija v ameriških časopisih potnike že prej posvarila pred vkrcanjem na to ladjo.
2. svetovna vojna: "Japonski nepričakovani napad na Pearl Habour".
Umre 2.400 ameriških vojakov.
Laž: Pearl Habour ni bil napad presenečenja!
Ameriški predsednik je namerno prezrl opozorilo novičarske postaje, ker je želel iti v vojno.
Pred napadom je 83 % Američanov nasprotovalo vojni, nato pa se je v vojno prostovoljno vključilo 1 milijon Američanov.
Tretja vietnamska vojna: "Vietnamski hitri čolni napadajo ameriške rušilce v Tonkinskem zalivu"
Laž: Nekdanji ameriški obrambni minister McNamara je pozneje potrdil, da je bil ta incident laž.
Za to laž je življenje izgubilo 58.000 ameriških vojakov in 3 milijone Vietnamcev.
4. iraška vojna I: "Medicinska sestra poroča ameriškemu kongresu, da so iraški vojaki ubijali dojenčke iz inkubatorjev".
Kongres s tesno večino glasuje za vojno.
Laž: Zgodba o inkubatorju je bila Laž, ki je bila "nagrajena" z 10 milijoni ameriških dolarjev.
5. vojna v Afganistanu: "Teroristični napad na Svetovni trgovinski center!"
ZDA se odzovejo z vojno proti terorizmu in bombardirajo Afganistan.
Laž: Eksplozivni nanotermit je bil najden v ruševinah WTC.
Eksplozijo so potrdili tudi oskrbnik in številni očividci.
6. iraška vojna II: "Sadam Husein ima jedrsko orožje!"
Laž: Tudi po vojni ni bilo mogoče predložiti nobenih dokazov. To je bila popolna laž.
Dragi gledalci, ali ste prepoznali skupno nit vojnih hujskačev?
Vedno so delovali iz Amerike in svoje laži širili prek množičnih medijev.
Kaj pa tokratna vojna v Iranu?
Vodja ameriške nacionalne obveščevalne agencije Tulsi Gabbard je marca 2025 pred
obveščevalnim odborom ameriškega senata povedala:
]"Po podatkih ameriških obveščevalnih agencij Iran trenutno ne izdeluje jedrske bombe.
Iranski vrhovni voditelj ajatola Ali Hamenej še ni izdal nove odobritve za program, ki je prekinjen od leta 2003."
Direktor Mednarodne agencije za atomsko energijo Rafael Grossi je v zvezi z Iranom dejal:
[Rafael Grossi: "Nismo imeli dokazov o sistematičnih prizadevanjih za pridobitev jedrskega orožja."
Kljub temu ameriški predsednik Donald Trump brez kakršnih koli dokazov vedno znova trdi,
da je Iran tik pred izdelavo jedrskega orožja.
Njegov cilj je to preprečiti.
In spet se zdi, da je laž o nedokazanem programu jedrskega orožja dovolj za bombardiranje suverene države!
V nasprotju z vsem mednarodnim pravom!
Vendar se zdi, da se razpoloženje proti vojnam, ki jih organizira establišment, zdaj spreminja po
vsem svetu in zlasti v glavni vojni stranki, ZDA.
AUF1 je poročal 5. marca:
"Na včerajšnjem (sreda) zaslišanju pododbora za oborožene sile ameriškega senata o vojaški
pripravljenosti v zvezi z Iranom so bili brutalni prizori.
Nekdanji mornariški častnik Brian McGuinness je ostro kritiziral agresivno vpletenost ZDA v iransko vojno.
Med zaslišanjem je McGuinness zakričal: "To je narobe! Nihče se ne želi boriti za Izrael!"
Nastali so burni prizori. Policija Kapitola je proti nekdanjemu marincu uporabila grobo silo in ga skušala odvleči iz dvorane.
Do trije policisti so veterana potegnili za roko in mu pri tem zlomili roko!
Videoposnetek postane viralen.
Opazovalci incident že opisujejo kot prvi večji prispevek k protivojni kampanji."
Naj bodo prizori še tako brutalni: dajejo upanje.
Ljudje očitno ne želijo več krvaveti za fantazije establišmenta o vsemogočnosti.
Menijo, da jih uporabljajo v vojnah, ki niso v njihovem interesu.
Kako bi lahko izgledala rešitev za hiter konec vseh vojn?
Ivo Sasek v govoru iz avgusta 2025: "Kako hitro končati vojne":
[Ivo Sasek: "Tam vedno hočejo vojno, recimo da vojni.
Kaj bi lahko bil razlog za to?
Vojnam pritrjujemo, vendar v vojno pošiljamo le tiste, ki vojne sprožajo, ki imajo od vojn dobiček, ki
se morajo boriti drug proti drugemu v razmerju 1:1!
Ne za nedolžne očete, nedolžne sinove!
Potem so lahko dovolj nogometna igrišča ali pa neuporabljene starorimske arene, ki bi morale zadostovati za to manjšino.
Si to lahko predstavljate?"