2025. gada 2. decembrī Šveices Preses aģentūra (SDA) ziņoja, ka Nacionālā padome ir atvieglojusi kara
materiālu eksporta noteikumus par labu ieroču rūpniecībai.
Lielāks ieroču eksports ir paredzēts, lai stiprinātu Šveices ieroču rūpniecību un, iespējams, arī armijas aizsardzības spējas.
Pret to tika uzsākts referendums "Ne Šveices ieročiem pilsoņu kariem".
Tā ir vērsta pret 2025. gada 19. decembra grozījumiem Federālajā likumā par kara materiāliem (KMG).
Paraksti tiek vākti līdz 2026. gada 17. aprīlim.
Ja tiks savākti 50 000 derīgu balsstiesīgo vēlētāju parakstu, Šveices iedzīvotāji varēs balsot par
grozījumu pieņemšanu likumā par kara materiāliem.
Šobrīd ir aizliegts eksportēt Šveices kara materiālus uz valstīm, kas iesaistītas iekšējos vai starptautiskos konfliktos.
Tomēr pagātnē vairākkārt ir notikušas diskusijas par iespējamu ieroču eksporta noteikumu mīkstināšanu.
Tā dēvētās korektīvās iniciatīvas spiediena ietekmē Parlaments beidzot atturējās no ieroču
eksporta noteikumu mīkstināšanas 2021. gadā.
Pēc tam šī iniciatīva tika atsaukta.
Tomēr pēdējā laikā atkal ir uzliesmojušas diskusijas par Šveices ieroču reeksportu.
Tos izraisīja pieprasījumi no ES valstīm, kas vēlējās nodot Šveices aizsardzības
aprīkojumu saistībā ar Krievijas uzbrukumu Ukrainai.
Federālā padome līdz šim ir noraidījusi šos pieteikumus, atsaucoties uz spēkā esošajiem Šveices tiesību aktiem.
Tomēr Federālā padome tagad ir pieprasījusi to, ko priekšlikumā pieprasīja abas parlamenta palātas.
Tas dotu valsts valdībai pilnvaras izņēmuma gadījumos un lai aizsargātu Šveices intereses, atkāpties
no ieroču darījumu ārvalstīs atļaušanas kritērijiem.
Lai gan pārskatīšana sākotnēji tika pamatota ar Krievijas uzbrukumu Ukrainai, ieroču
piegāde Ukrainai joprojām būtu aizliegta.
Šveices nosūtīšanas aģentūras 2025. gada 2. decembra ziņojumā jaunie eksporta noteikumi ir apkopoti šādi:
- 25 rietumvalstu grupai, iegādājoties aizsardzības aprīkojumu Šveicē, būs ievērojami lielāka brīvība nekā pašlaik.
Pat tad, ja tās ir iesaistītas karā, Šveicei būtu jāspēj apgādāt šīs valstis.
- Eksportam uz karojošām NATO valstīm principā jābūt iespējamam.
- Izslēdz tikai piegādes uz valstīm, kurās sistemātiski un nopietni pārkāpj cilvēktiesības.
- Valstīm tagad vajadzētu būt iespējai bez Šveices piekrišanas nodot saņemto kara materiālu citai valstij.
- Federālā padome var izmantot savas pilnvaras, lai atkāptos no likuma. Tas jo īpaši attiecas uz valstīm,
ar kurām Šveice daudz tirgojas ar kara materiāliem.
- Federālajai padomei jābūt iespējai lemt par izņēmumiem no visiem noteikumiem pēc saviem ieskatiem.
Demokrātiska parlamenta un sabiedrības kontrole vairs nav iespējama.
Likumu atvieglošana ir vērsta arī uz NATO dalībvalstīm.
Tās būtu jāspēj piegādāt pat tad, ja NATO ir izsludinājusi alianses stāvokli, citiem
vārdiem sakot, ja NATO valstij ir uzbrukts.
Kā Kla.TV norāda raidījumā "NATO manevri "Stingrais pusdienlaiks" no 2024. gada 14. līdz 28. oktobrim - turpmāka spriedzes
eskalācija?" un citos raidījumos par NATO, ASV vai NATO vadītie kari līdz pat šai dienai ir radījuši neizsakāmas ciešanas.
Tas izraisīja simtiem tūkstošu upuru un postošas ilgtermiņa sekas.
NATO veicina kara kurināšanu - gan ar propagandu, gan draudiem, gan reālu bruņošanos.
Tā vadīja karus no Irākas līdz Lībijai, no Dienvidslāvijas līdz Sīrijai.
Arī Eiropā kara iespējamība ir aktuālāka nekā jebkad kopš Otrā pasaules kara.
Protams, tas nevar būt Šveices pilsoņu interesēs, ja valdība dod priekšroku ekonomiskajām interesēm, nevis ētiskajiem principiem?
Ieroču piegādes veicina kara ekonomiku, paildzina karus un kavē miera sarunas.
Vienmēr cieš cilvēki.
Kara materiālu referendums ir par to, lai Šveice saglabātu savu neitralitāti un turpinātu darboties
kā diplomātiskais starpnieks miera nodrošināšanai.
Tā vietā, lai, eksportējot militārus materiālus, turpinātu kurināt karus, tai būtu jādod
ticams ieguldījums deeskalācijas mazināšanā.
Izplatiet šo informāciju un vēlākais līdz 2026. gada 17. aprīlim parakstieties par referendumu.
Paraksta veidlapu varat lejupielādēt, noklikšķinot uz tiešās saites zilajā lodziņā.