Švicarska tiskovna agencija (SDA) je 2. decembra 2025 poročala, da je nacionalni svet ublažil pravila za
izvoz vojaškega materiala v korist orožarske industrije.
Povečan izvoz orožja naj bi okrepil švicarsko orožarsko industrijo in domnevno tudi obrambne zmogljivosti vojske.
Proti temu je bil sprožen referendum "Brez švicarskega orožja za državljanske vojne".
Nasprotuje spremembi zveznega zakona o vojaškem materialu (KMG) z dne 19. decembra 2025.
Zbiranje podpisov traja do 17. aprila 2026.
Če bo zbranih 50.000 veljavnih podpisov volilnih upravičencev, bodo Švicarji lahko glasovali
o sprejetju sprememb zakona o vojnem materialu.
Danes je prepovedano izvažati švicarski vojaški material v države, vpletene v notranje ali mednarodne spopade.
Vendar pa so v preteklosti večkrat razpravljali o morebitni omilitvi pravil o izvozu orožja.
Leta 2021 se je Parlament pod pritiskom t. i. korektivne pobude dokončno odločil, da ne bo
uvedel daljnosežnih omilitev pravil o izvozu orožja.
Pobuda je bila nato umaknjena.
Nedavno pa so se ponovno razplamtele razprave o ponovnem izvozu švicarskega orožja.
Te so bile posledica prošenj držav EU, ki so želele posredovati švicarsko obrambno opremo v zvezi z ruskim napadom na Ukrajino.
Zvezni svet je te prošnje doslej zavrnil s sklicevanjem na veljavno švicarsko zakonodajo.
Vendar pa je zvezni svet zdaj v predlogu zahteval to, kar sta zahtevala oba domova parlamenta.
V skladu s tem naj bi bila nacionalna vlada pooblaščena, da v izjemnih okoliščinah in zaradi zaščite švicarskih interesov
odstopa od meril za odobritev trgovine z orožjem v tujini.
Čeprav je bila revizija prvotno utemeljena na ruskem napadu na Ukrajino, bi bila dobava orožja Ukrajini še vedno prepovedana.
Poročilo švicarske agencije za pošiljanje z dne 2. decembra 2025 povzema nova izvozna pravila na naslednji način:
- Skupina 25 zahodnih držav bo imela pri nakupu obrambne opreme v Švici bistveno več svobode kot zdaj.
Tudi če so vpletene v vojno, bi morala biti Švica sposobna oskrbovati te države.
- Izvoz v vojskujoče se države Nata bi moral biti načeloma mogoč.
- Izključene so le dobave v države, ki sistematično in resno kršijo človekove pravice.
- Državam bi moralo biti omogočeno, da prejeti vojaški material prenesejo v drugo državo brez soglasja Švice.
- Zvezni svet lahko uporabi svoje pristojnosti za odstopanje od zakona. To velja zlasti za države, s
katerimi Švica veliko trguje z vojaškim materialom.
- Zvezni svet bi moral imeti možnost, da po lastni presoji odloča o izjemah od vseh pravil.
Demokratični nadzor s strani parlamenta in javnosti ni več mogoč.
Sprostitev zakonodaje je namenjena tudi članicam Nata.
Oskrba bi morala biti mogoča tudi, če je Nato razglasil stanje zavezništva - z drugimi
besedami, če je bila država Nata napadena.
Kot opozarja Kla.TV v oddaji "Manever Nata 'Steadfast Noon' od 14. do 28. oktobra 2024 - nadaljnja eskalacija
napetosti?" in v drugih oddajah o Natu, so zlasti vojne pod vodstvom ZDA ali Nata še danes povzročile nepopisno trpljenje.
To je povzročilo več sto tisoč žrtev in uničujoče dolgoročne posledice.
Nato spodbuja vse vojne hujskače - s propagando, grožnjami ali dejanskim oboroževanjem.
Vodila je vojne od Iraka do Libije, od Jugoslavije do Sirije.
Tudi v Evropi je možnost vojne bolj prisotna kot kadar koli po drugi svetovni vojni.
Gotovo ni v interesu švicarskih državljanov, da vlada daje prednost gospodarskim interesom pred etičnimi načeli?
Dobave orožja spodbujajo vojno gospodarstvo, podaljšujejo vojne in preprečujejo mirovna pogajanja.
Vedno trpijo ljudje.
Referendum o vojnem gradivu je za to, da Švica ostane zvesta svoji nevtralnosti in še
naprej deluje kot diplomatski posrednik za mir.
Namesto da z izvozom vojaškega materiala še naprej podpihuje vojne, bi morala verodostojno prispevati k deeskalaciji.
Razširite informacije in podpišite referendum najpozneje do 17. aprila 2026.
Obrazec za podpis lahko prenesete s klikom na neposredno povezavo v modrem polju.