Sokak számára a Covid-19 volt a kezdete a védőoltásokkal szembeni alapvető szkepticizmusnak.
A hatások teljesen mások voltak, mint amit a gyártók, a hatóságok és a politikusok közöltek.
De tudták-e, hogy ez nem újdonság?
Az immunizálási kísérletek története olyan, mint egy thriller.
Ma egy nyomozó a vendégünk az interjúnkban.
Képzettségét tekintve orvos, radiológus, orvostörténész és gyógypedagógus.
Mintegy tíz éve dolgozik történelmi archívumokban, ír könyveket és tart előadásokat.
Üdvözöljük a stúdióban, Dr. Gerd Reuther.
Igen, jó napot.
Reuther úr, kezdjük a címmel. Ön azt írja új könyvében, hogy "300 év immunizálási kísérletei" .
A legtöbb embernek azonban Edward Jenner jótevő és az 1796-ban sikeresen beadott himlőoltás jut
eszébe. Ez azonban csak 230 évvel ezelőtt volt.
Tehát mégsem ő találta fel az oltást? Mi indította el? Ki kezdeményezte?
Igen, az immunizáció történetét gyakran lerövidítik, és csak Jennerrel kezdődik.
Talán azért is, mert az első 80 év valójában egy kicsit bukott.
Tény, hogy évszázados hagyomány, hogy a gyerekeket már kiskoruktól kezdve megpróbálják megfertőzni, bár nem volt invazív.
Tehát nem a bőrt sebezték meg, hanem ruhadarabokat használtak például himlő ellen, vagy megpróbálták a gyerekeket szoros
érintkezés útján megfertőzni kanyaróval olyan korban, amikor még ártalmatlan betegségben
szenvedtek, és ezután egy életre immunisak voltak.
Valószínűleg a Közel-Keleten is voltak emberek, kezdve Görögországban a jósokkal és
mindenféle gyógyítókkal, akik azt mondták:
"Igen, az egészet egyfajta tetoválással együtt csináljuk, és a beteg emberektől veszünk némi himlőgümőt, amit aztán beoltunk
más egészséges emberekbe, hogy azok immunisak legyenek."
És ez nemcsak Nyugaton terjedt el, ahogyan Angliában ábrázolják, ahol az oltási történet mindig
hivatalosan kezdődik, hanem Kelet-Európában is.
A hivatalos kezdetek Nyugaton a konstantinápolyi angol nagykövet feleségén keresztül történtek, aki
1721-ben terjesztette volna ezt a módszert Angliában.
És aztán fokozatosan elterjedt, így a következő 80 évben egyre gyakrabban végezték ezt az invazív himlőfertőzést Angliában, de a
kontinensen is, amit aztán a 19. században még be is tiltottak, bár 80 éven keresztül
terjesztették, mert egyszerűen életveszélyes volt.
És aki tudatosan megfertőződött himlővel, az természetesen súlyos betegséget és halált is elszenvedhetett.
És ez mindig is az egyik komplikáció volt, amit el kellett mondani, hogy nem mindenki és
semmiképpen sem mindenki kapta el a himlőt.
És ha aztán egyszerűen véletlenszerűen megfertőződött, akkor megölték.
Másrészt a himlő felszámolását a védőoltásoknak tulajdonítják, mint nagy sikertörténetet. Mi igaz történelmi szempontból?
Igen, ezzel tulajdonképpen nincs is semmi baj, mert a betegségeket nem lehet kiirtani. Egyetlen betegséget sem.
A himlő esetében pedig az is ismert, hogy ez a betegség legalább 1000 éve létezik Európában, Észak-Afrikában és a Közel-Keleten.
És egy ilyen betegség előfordulhat gyakrabban vagy ritkábban, de soha nem fog teljesen eltűnni, különösen mivel a
himlő eredetét a mai napig nem sikerült igazán tisztázni.
Ez a himlővírus tehát mindig is egyfajta fantom maradt.
És vannak más magyarázatok is, amelyek ezekhez a himlőszerű betegségekhez vezettek.
Ez azt jelenti, hogy a betegségeket nem igazán lehet kiirtani.
Ezt 1980-ban magyarázták el. De az ok valójában az volt, hogy a himlő elleni oltást vissza kellett vonni a színpadról.
Ennek oka, hogy a himlőoltás akkoriban viszonylag sok halálesetet és súlyos fogyatékosságot okozott, annak
ellenére, hogy Európában és az Amerikai Egyesült Államokban szinte egyáltalán nem volt himlős megbetegedés.
Az eltérés annyira kirívó volt, hogy ezt az oltást ténylegesen le kellett állítani.
És hogy ne kelljen beismerniük, hogy az oltás valójában orvosi hiba volt, azt mondták, hogy a betegség
már nem létezik, és akkor már nincs szükség az oltásra.
De ezúttal a 18. századból, a himlős betegek borzalmas leírásai, akiket gennyes gennyes pattanások
borítanak, majd nyomorúságosan halálra kínozzák magukat.
Ön azonban azt mondja, hogy ez a betegség már korábban is ismert volt. Ez mindig is így volt?
Igen, tehát mindig is gyermekbetegség volt, és még a 17. és 18. században is elsősorban a gyermekek és serdülők, és mindenekelőtt
a szegény körülmények között élő emberek betegsége volt.
Ennek pedig köze van a gyapjúszövetekhez, a gyapjúruházathoz és ahhoz a tényhez, hogy azok az emberek, akik
ritkán vagy soha nem tudtak alsóneműt cserélni, megbetegedtek.
Az úgynevezett jobb köröknek valójában szinte semmi közük nem volt a himlőhöz, és ezért a lakosságot egyáltalán nem fenyegette
semmilyen veszély, hogy ekkora felhajtást kellett volna csinálni a himlőbetegségből, majd a himlő elleni védőoltásból.
És van elég kortárs, aki leírja, hogy mindig voltak járványok a gyerekek és a serdülők körében, és időnként
egy-egy gyerek meghalt ennek következtében, de ez nem volt gyakori, inkább a kivétel volt, mint a szabály.
És ennek nagy része egyszerűen az általános elhanyagoltsághoz, az alultápláltsághoz, a
vitaminhiányhoz és mindezekhez a dolgokhoz köthető.
Ez azt jelenti, hogy ha egy gyermek himlőben halt meg, akkor nem lehet csak úgy odamenni, és azt mondani, hogy ez ok-okozati
összefüggés, hogy ennek köze van ehhez a konkrét betegséghez, hanem hogy ez egy általános jelenség, és sok köze van
az érintettek rossz általános állapotához, nagyon sérült immunrendszerrel - főként az alultápláltság miatt.
És mégis, a himlő elleni oltás sikertörténete a királyi családban, arisztokrata körökben kezdődött. Hogy fér ez össze?
Igen, akkoriban, 1721-ben az angol királyi családot tekintették mintacsaládnak, mert abban az
időben a példamutató viselkedés rendkívül fontos volt.
Más szóval, amikor egy vállalat felső vezetése tett valamit, a társadalom többi része - különösen a
középosztály, a felső középosztály - azt mondta, hogy igen, nekünk is meg kell tennünk ezt.
Mert politikailag ők adják meg az alaphangot, így a társadalom más területein is helyesen fognak cselekedni.
És ez nagyon sokáig tartott. Tehát még később, 1957-ben, a gyermekbénulás elleni védőoltás idején Erzsébet királynő
Angliában demonstratívan beoltatta két elsőszülött gyermekét - akkoriban az egyetlen gyermekét - gyermekbénulás ellen.
Más szóval, ez a példaképi magatartás mindig is kulcsfontosságú módszer volt valaminek a terjesztésére
és a lakosság számára való elfogadhatóvá tételére.
De elfogadhatóvá tették azáltal is, hogy a betegséget különösen veszélyes, különösen drámai módon mutatták be.
A gyermekbénulás joggal volt rettegett betegség. A gyerekek már nem tudtak felállni.
Aztán jött ez a nagyszabású tömeges immunizáció, és a gyermekbénulás ténylegesen eltűnt. Nem volt már minden elmondva?
Nem, az a helyzet, hogy a polio egy nagyon demonstratív kifejezés, és ahogy Ön is helyesen mondja, ez egy olyan kifejezés, amelyet
azért választottak, hogy félelemmel és pánikkal társítsák.
De valójában ez csak egy szó egy egész sor olyan betegségre, amely bénuláshoz vezethet.
Tehát vannak olyan kórokozók, baktériumok vagy akár vírusok, ha úgy tetszik, amelyek például a kar vagy a láb petyhüdt bénulását,
vagy szélsőséges esetben akár légzésbénulást is okozhatnak.
De rengeteg más méreganyag is van. A gyomirtó és rovarirtó szerek hírhedtek erről, de az
olyan fémek is, mint az ólom, a réz és a higany.
Mindezek az anyagok mérgezés esetén bénuláshoz vezethetnek. Kívülről nem lehet megkülönböztetni őket.
És ezért természetesen teljesen téves azt állítani, hogy volt egy kórokozó, és hogy ez a kórokozó okozta a gyermekbénulást.
Ha a gyermekbénulás kifejezést használjuk, akkor azt a bénulás minden tünetére és a mérgezésre is használnunk kell.
Ezért van az, hogy ma már kedvezőbb a helyzet, az emberek csak a bénulás tüneteiről vagy például a Guillain-Barré-szindrómáról
beszélnek, de a gyermekbénulásról már nem.
A gyermekbénulás pedig azért tűnt el, mert a kifejezést egyszerűen elhagyták, és ugyanazt a betegséget
másként jelölték, az általam említett szavakkal és például az agyhártyagyulladás kifejezéssel.
És most már az a helyzet, hogy az USA-ban elismerik, hogy évente 30 000-50 000 agyhártyagyulladásos eset fordul elő,
ami nem is létezett azelőtt, amikor a gyermekbénulás széles körben elterjedt, mint ijesztő betegség.
A gyermekbénulás eltűnt, de a betegség leírására használt kifejezések egyszerűen megváltoztak.
És ellentétben a múltban, amikor azt mondták, hogy a gyermekbénulás olyan gyakori - valójában mindig csak néhány ezer
eset volt, még a nagy országokban is -, ma már sok ezer hasonló tünetekkel járó eset van, amelyeket csak más néven nevezünk.
Ez akkor statisztikai csalás?
Igen, ez természetesen statisztikai csalás, mert ugyanazok a betegségek más néven futnak, és nem ismerik el, hogy
ezek az új nevek, mint például a meningoencephalitis vagy a Guillain-Barré , korábban nem léteztek volna.
De ezeket a betegségeket a múltban ugyanígy kellett volna megnevezni, és rájöttünk volna, hogy ezek a betegségek
ma sokkal gyakoribbak, mint 50 vagy 100 évvel ezelőtt.
De ezt újra meg kell magyaráznia, mert a háborús évek után minden fertőző betegség görbéje jelentősen csökken.
Igen. Akkor hogyan mondhatja, hogy a betegség növekedett?
Igen, ezek a betegségek elszaporodtak, mert nem csak fertőzések okozzák őket, különösen csak nagyon kis
mértékben fertőzések, hanem nagymértékben mérgezések.
Ez már akkoriban is így volt a gyermekbénulással, hogy a rovarirtó és gyomirtó szereket, a DDT-t
nemcsak a mezőgazdaságban használták, hanem az embereknél is, hogy segítsék a fertőtlenítést.
És ma már vannak olyan esetek, amikor a védőoltások Guillain-Barré-szindrómához, bénuláshoz, agyhártyagyulladáshoz is
vezethetnek, amelyeket ma már évente több milliószor, több milliárdszor adnak be
világszerte, és ezért okozhatják ezt a klinikai képet.
De ez nem egy olyan kórokozó, amely mindent megtesz.
De az oltás hívei szerint a DDT-t mégis használták, és mégis csökkentek a megbetegedések?
Igen, mint mondtam, az esetek száma csak azért csökkent, mert már nem így nevezték őket.
A statisztikákból jól látható, hogy más betegségek, például a petyhüdt bénulás, a Guillain-Barré és a
meningoencephalitis ugyanolyan arányban emelkedtek, mint amilyen arányban csökkent az esetek száma.
Más szóval, ez valójában csak egy bűvészmutatvány volt, hogy eltüntessenek egy betegséget.
De az esetek nem lettek kevesebbek, épp ellenkezőleg. A következő évtizedekben - mint mondtam - ezek a
diagnózisok sokkal, de sokkal gyakoribbá váltak, mint korábban.
A diagnózisok elrejtése ma már szintén ismerős. Így láttuk a HIV-AIDS esetében, ott is hasonló
mechanizmusok látszanak kialakulni, és a Covid esetében is. Nem volt már influenza, csak Covid volt.
Pontosan, ez volt az a történet, hogy az influenza három évre teljesen eltűnt Németországban.
Más országokban is, de Németországban különösen hosszú ideig, ebben a három évben.
Aztán hirtelen visszatért az influenza ugyanolyan mértékben, mint amilyen mértékben a Covid eltűnt.
Ez pedig azt mutatja - és ezzel visszatérünk az oltások történetéhez -, hogy 300 éve ugyanazt a trükköt
alkalmazzák, ugyanazt a betegséget átcímkézve és a betegség újbóli megjelenését vagy eltűnését szimulálva.
Az oltásokat a lakosság kezdettől fogva nem fogadta túl jól.
Azt mondták, hogy voltak panaszok, és még meg is szüntették.
Ön szerint miért ez az elképzelés - amely ma is szerepel a tankönyvekben - még mindig az orvostudomány
történetének legnagyobb találmánya, ha megnyitja az internetet?
Igen, ez egy nagyon jó kérdés, mert annyira groteszk, hogy az összes oltás, legyen az az első, a himlő elleni oltás, vagy a
tehénhimlő elleni oltás, vagy a későbbi Pasteur- és Koch-oltások, minden volt, csak nem sikertörténet,
hanem már korán kiderült, hogy az egész nem működik.
És mégis folytatták, és akkor tulajdonképpen meg kell fordítani a megközelítést, és azt kell mondani, hogy nem
lehetett az előnyökről szó, mert a bekövetkezett káros hatások nyilvánvalóan fontosabbak voltak.
Ezután be kell vonni a népességcsökkentés kérdését a vitába.
A védőoltások valóban egészségesebbé tették a lakosságot? Több ember született ennek következtében?
Ezt nem lehetett elmondani semmilyen oltásról, de voltak halálesetek, voltak megbetegedések.
És ha még a lakosság akarata ellenére is átmentek a kényszeroltásokba, akkor már csak az maradt,
hogy azt mondják, hogy a betegséget és a halált nyilvánvalóan az emberek jelentős része kívánta.
De ez elég durva vád. Van erre valami bizonyítékod?
Nos, különben le kellett volna állítani az oltásokat.
Különböző időpontokban számos kortársunk azt állította, hogy tömeges volt a halálesetek száma, hogy sok
gyermek megbetegedett, majd ennek következtében meghalt. Ezt mind figyelmen kívül hagyták.
És ha figyelmen kívül hagyod ezeket a figyelmeztető jeleket, ahogy azt most ismét élőben láthattuk a
Covid-19 esetében - rengeteg figyelmeztető jel volt.
Az orvosoknak vörös kézzel írt leveleket küldtek, amelyekben azt írták, hogy ezek a vakcinák nem azt teszik, amit
tenniük kellene, és nagy kockázati potenciállal rendelkeznek. És mindezt mégis figyelmen kívül hagyták.
És ha így teszel, akkor nem igazán tudok más magyarázatra gondolni.
Van egy köztes kérdésem. Szükség van egyáltalán védőoltásokra?
Ez is egy nagyon jó kérdés, amelyet szinte soha nem tesznek fel nyilvánosan. Pedig valójában ez a döntő kérdés.
Magától értetődőnek tartjuk, hogy a védőoltások az egészségügy részét képezik.
De az emberiség a leghosszabb ideig oltások nélkül élt, és egyáltalán nem halt ki.
Éppen ellenkezőleg, több mint 100 000 éves vagy sokkal hosszabb történelmünk van, amelyben az immunrendszerünket
különböző toxinokkal, baktériumokkal, vírusokkal, kórokozókkal bombázták, és az immunrendszerünk felkészült erre.
Ez azt jelenti, hogy immunrendszerünk jól képzett, és nincs szüksége további képzésre.
Ezzel szemben azt kell mondanunk, hogy ha további toxinokat viszünk be, az az immunrendszer nagyobb terheléséhez vezet.
Ezen túlmenően társadalmilag is azon dolgozunk, hogy megpróbáljuk a lehető legnagyobb
mértékben kiküszöbölni a környezeti mérgeket.
És ha egyébként csökkentjük ezeket a környezeti mérgeket, akkor miért juttatunk plusz mérgeket a szervezetünkbe
azzal a feltételezéssel, hogy ettől egészségesebbek leszünk?
Ez valójában már a koncepció szempontjából is teljesen téves alapfeltevés.
Ön azt is írja a könyvében, hogy a védőoltásokat elsősorban ritka betegségek ellen
alkalmazzák. Kifejtené ezt egy kicsit bővebben?
Igen, ezt látjuk ma. Influenza, vannak védőoltások.
Vannak védőoltások ártalmatlan gyermekbetegségek, például kanyaró ellen.
De hol vannak a tuberkulózis és a malária elleni védőoltások? Nemrég propagálták az egyiket, amelyik nem működik.
Nincs védőoltásunk a norovírusok ellen, amelyek most újra és újra szerepet játszanak az
óvodákban és iskolákban a közös étkeztetés révén.
Az oltáspártiaknak valójában azt kellene mondaniuk, hogy nagyon gyorsan meg tudjuk ezt oldani, mert tudunk valamit az
oltásról, és ellenőrzésünk alatt tartjuk az oltási technológiát.
És ha 150 év alatt semmi sem történt, az tulajdonképpen annak beismerése, hogy az oltási elv és az oltási technika nem működik.
És ha az oltási elv valójában nem működik, akkor a biztonságos magyarázat az, hogy az oltásokat olyan
betegségekre alkalmazzák, amelyek nem különösebben veszélyesek, és amelyek egyébként is egyre ritkábbak.
Mert akkor természetesen a betegségek csökkenését a védőoltások sikereként könyvelheti el.
Míg a gyakran veszélyes betegségek esetében nagyon gyorsan kiderülne, hogy az oltás kudarcot vallott, ha
hatástalan lenne. Ezt pedig természetesen el kell kerülni.
A másik lehetőség, ahogyan a Covid-19 esetében is történt, hogy egy gyakori, de általában ártalmatlan betegséget,
például az influenzát vesszük, amely aztán annyira gyakori, hogy még akkor sem tűnik fel, ha az oltás nem sikeres.
Mert mindenki tapasztalata szerint a betegségek úgyis újra és újra előjönnek.
De úgy gondolom, hogy az emberek túl kevés kritikai képességet mutattak, mert folyamatosan azt kellett volna kérdezniük,
hogy ha be vagyunk oltva, akkor miért betegszünk megint?
A Covid-19, a himlő után mindig ugyanaz történt: a beoltott emberek újra megbetegedtek.
Aztán újra és újra szóba kerültek az erősítők.
Igen, valójában mindig ugyanaz volt a stratégia.
Aztán azt mondták, hogy még a 200 évvel ezelőtti himlő elleni védőoltásoknál is, akkor csak
újra kell oltani, ahol megint nem létezik a logika.
Ha egy oltás egyszer vagy kétszer nem hozta meg a kívánt hatást, miért kellene, hogy
harmadszor vagy negyedszer is elérje a kívánt hatást?
Ugyanez lenne a helyzet, ha például egy fertőzésre rossz antibiotikumot adnánk, akkor még
másodszor és harmadszor is rossz antibiotikumot adnánk.
Mindenki azt mondaná, hogy nos, más antibiotikumot kell adnunk, mert az nem a megfelelő volt.
De amikor az oltásról van szó, csak ismételgetjük.
Ez az őrület definíciója, amelyet Albert Einsteinnek tulajdonítanak, aki azt mondta, hogy az őrület az,
amikor folyamatosan próbálkozol valamivel, ami nem működik.
Ön azt is írja a könyvében, hogy a védőoltások története egyben az etikátlan emberkísérletek története is.
A Covid és ez az égbekiáltó mRNS-injekció pedig nem volt más, mint egy emberkísérlet.
Más szóval, ez a sajnálatos fejlemény nem újdonság?
Igen! Ez az, amit az emberek szeretnek elhallgatni az oltási történetben.
De ha megint a himlőoltást kezdjük a himlőgombával, akkor az volt a helyzet, hogy ezt a
himlőgombát valahonnan be kellett szerezni.
És ezt a himlőt okozó gennyet a himlőben szenvedőknek kellett előállítaniuk. És ki akar himlőbeteg lenni?
Ezért elmentek az árvaházakba, ahol rengeteg szülő nélküli gyermek volt, akik nem tudták megvédeni magukat.
Más szóval, a himlőfertőzések mindig biztosították, hogy az árvaházakban legyenek himlős
gyermekek, akiktől mindig lehetett váladékot szerezni.
És ezt tették a Jenner-oltásnál is a feltételezett tehénhimlővel, amely valójában nem is létezett, azáltal, hogy az árvákat
többször megfertőzték ezzel a feltételezett tehénhimlővel - amely sok esetben csak himlő volt, vagy akár más kórokozók,
mint például a szifilisz -, hogy megkapják ezt a váladékot.
Más szóval, korai szakaszban emberekkel mint bioreaktorokkal dolgoztunk, ahogyan most is
baktériumtartályokban, genetikailag módosított baktériumokban állítjuk elő ezeket az mRNS-töredékeket.
És az egész folyamat során valójában kevés dolog változott, azt kell mondanom.
Nos, akkor a támogatók tiltakoznának, és azt mondanák, hogy igen, most már vannak ezek a baktériumtartályok, steril tisztított
baktériumok vannak bennük, minden szépen be van csomagolva ilyen fehérje-lipid borítékokba, és ez sokkal jobban hangzik, nem?
Igen, ez sem igaz, mert ezt már korán meg kellett állapítani - ez egyébként nemcsak a vakcinákra, hanem az
élelmiszerekre is vonatkozik, mert ma már sok élelmiszert is génmódosított baktériumokkal állítanak elő.
Tehát a vegán ételek barátai, akik most inkább borsófehérje-izolátumot esznek borsó helyett: Ezt nem
borsóból, hanem genetikailag módosított baktériumokból nyerik.
Most ezekben a tartályokban vannak, meleg és nedves légkörben termelik ezeket a fehérjéket - vagy vakcinákat -, és
amikor már eleget termeltek, akkor úgymond betakaríthatják őket.
De a baktériumok még mindig ott vannak. És nem lehet egyszerűen kiszűrni ezeket a baktériumokat, és akkor eltűnnek.
Ez rendkívül időigényes lenne, egyáltalán nem teszel ilyet. Akkor mit csinálsz?
A tartály teljes tartalmát felaprítják, így a baktériumok elpusztulnak, de a baktériumok darabjai a végtermékben maradnak.
És ezt az mRNS-vakcinák esetében is megállapították, hogy sok ilyen fragmentumot tartalmaznak, és hogy ezek a baktériumok
nemcsak sejtfalat, hanem saját DNS-t is tartalmaznak.
Ez azt jelenti, hogy a végtermék idegen DNS-t is tartalmaz, és nem csak ez a
nagymértékben tisztított mRNS található a vakcinákban.
Ahogyan ez a fantomszerű himlő kórokozó sem volt jelen tiszta formában a himlő elleni vakcinában.
Ehelyett himlő genny volt, azaz elhalt sejtek, baktériumok és nem tudom, mi más volt még benne, és
egyszerűen csak befecskendezted mélyen a szövetekbe.
És ez természetesen egy idegen anyagokkal járó testi sérülés, amely problémákat okozhat, és ez egyszerűen teljesen világos.
Tehát az RNS-től függetlenül a Covid vakcinák is tartalmazzák ezeket a baktériumokból származó
idegen anyagokat, és megterhelik az immunrendszerünket.
Ezek a baktériumok tényleg csak aprítottak? Semmit nem tisztítanak meg?
Igen, természetesen megpróbáljuk a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni ezeket a durva maradékokat.
De a mai termelés teljes csökkentése a baktériumtartályokban nem is lehetséges.
Egyszerűen túl sok idegen összetevő van benne.
Ez a felaprózódás, ezt még ipari körökben is elismerik.
Aztán még mindig vannak kisebb töredékeim. És hogyan fogom mindet kiszedni egy oldatból?
A legapróbb összetevőkről beszélünk anélkül, hogy kiszűrnénk a tényleges végtermékemet, például ezeket az mRNS-szekvenciákat.
Így ezeknek az mRNS-szekvenciáknak a szelektív eltávolítása, amelyeket aztán hozzá lehetne adni egy tisztán
steril új oldathoz, technikailag teljesen lehetetlen. És ezért vannak benne idegen komponensek.
És ezek az idegen összetevők, függetlenül attól, hogy kicsit több vagy kevesebb, mélyen bejutnak a
szövetekbe. És ez teszi őket veszélyessé az egészségre.
Sokan nem veszik észre, hogy a BioNTech által kifejlesztett mRNS-töredékek nem feleltek meg a
tömeges oltási kampányban szereplő anyagoknak.
Igen. Ez már korán elhangzott.
De azt hiszem, nagyon kevesen jöttek rá, hogy ezeket az mRNS-töredékeket eredetileg szintetikusan,
baktériumok nélkül állították össze, de ez az előállítási módszer túlságosan bonyolult egy tömegtermékhez.
És hogy a jóváhagyás után áttértek erre a baktériumtartályos gyártásra, annak ellenére, hogy az egész termék
jelentősen megváltozott volna, és a jóváhagyáshoz új tanúsításra lett volna szükség, amit nem tettek meg.
Nagyon érdekes. Térjünk vissza a népességcsökkentésről szóló történethez.
Kinek érdeke lenne egyébként is a népesség csökkentése?
Ön fordítva látná: többet termelnek, több adót fizetnek, praktikusabb lenne, ha
több alattvaló lenne, mintha kevesebb lenne.
Az a helyzet, hogy azok, akik meghatározzák a társadalmi viszonyokat, akiknek sok pénzük van, mindig kevesen vannak.
És a többi ember, akinek a vagyonából élnek, mindig nagyon sokan.
És ez természetesen félelmet kelt a nagyon kevesek körében.
Most már toleráljuk, hogy ennyien vannak, amíg jól tudjuk őket irányítani, például katonai fölényünk révén.
De vannak olyan helyzetek, amikor rájössz, hogy valójában nincs szükséged azokra az emberekre odalent.
Ez a helyzet az iparosodás után is fennállt az automatizálás növekedésével.
Ahol rájön, hogy nincs szükség annyi dolgozóra egy vállalatnál, hogy ugyanolyan termelékenységet érjen el.
És most már azt is nyíltan mondják, hogy a jövőben aligha lesz szükségünk több emberre, mert minden automatizálva lesz.
Aztán ott vannak a humanoid robotok, tehát valójában túl sok ember van.
Ezért viszonylag egyértelmű, hogy a társadalmi viszonyokat meghatározóknak
érdekükben áll azt mondani, hogy túl sokan vannak.
Valójában tennünk kell valamit, mert az ott lévő embereket is etetni kell, nekik is enniük kell valamit.
Több mint 200 évvel ezelőtt egy angliai lelkész vezette be a "haszontalan evők" kifejezést.
Ó, ez nem most jött elő? Nem, nem, nem, a "haszontalan evők" már Malthus úr óta léteznek, aki
már akkoriban is a népességcsökkentést propagálta.
Mert azt mondta, hogy a gazdasági növekedés soha nem tud lépést tartani a normális népességnövekedéssel.
Ezért kell valamit tenni, és ő is elég nyíltan mondta akkoriban, például, bár nem kifejezetten az oltások mellett
beszélt, hogy azt mondta, hogy csak a városokban, ahol az emberek élnek, egészségtelenebbé kell tennünk a körülményeket.
A sikátorok szűkebbek, a víz piszkosabb, a levegő piszkosabb, és a betegségek gondoskodnak erről.
Mert nem akarsz hibás lenni, és nem akarsz közvetlenül embereket ölni.
Mindig elegánsabb, ha egyszerűen eltűnnek betegség miatt.
Ez azt jelenti, hogy akkor van egy elkövető, aki alapvetően csak ... Igen, aki nem vonható felelősségre.
Igen. És akkor mondhatnád, hogy ez az egész fejlődés az AI és a technokrácia és a transzhumanizmus
felé kapcsolatban van ezzel az oltási történettel?
Igen, ez valóban egyértelmű kapcsolat.
Az oltás kifejezés is ezért származik az oltásból. Más szóval más élőlények módosításából.
Ez tulajdonképpen a kertészetből ered, ahol az emberek oltással próbáltak új gyümölcs- és zöldségfajtákat termeszteni.
És azt is, hogy az oltással valamilyen módon meg akarom változtatni az oltott személyt.
Tehát az első himlő elleni védőoltásokat is úgy vesszük, hogy már nem lehetett himlőt kapni.
És most is az a helyzet, hogy immunitást akarok teremteni, azaz viszonylag mély beavatkozást.
Ez soha nem volt sikeres, de ez az állítás.
Más szóval, én mindig azt mondom, hogy az oltott személynek hiányossága van, és ezt a hiányosságot orvosolni kell.
És ez valójában már egyértelműen a transzhumanizmus része és bevezetője.
Érdekes persze, hogy ezt az egyház terjesztette.
Akik, ha bíznak a saját hitük könyvében - a Bibliában - azt mondják, hogy végül minden nagyon jó
volt - a teremtés. Miért kell ehhez hozzásegíteni?
Igen, mert az egyház nyilvánvalóan nem bízik a saját üzenetében.
Mert ha ő tényleg úgy gondolta, hogy ezután a hét nap után minden rendben van, akkor valójában nem engedték
volna meg, hogy oltásokat és egyéb dolgokat csináljak.
De mivel az egyház már 300 évvel ezelőtt is tömegesen támogatta ezeket az oltásokat, majd Jennerrel 200 évvel
ezelőtt és most ismét, ez azt mutatja, hogy azt mondja:
"Hát, Jézusom, mégsem ment olyan jól. Itt egy kicsit át kell dolgoznunk."
És azt hiszem, ez teljesen végzetes, ha egyébként valóban volt ez a törekvésed, és feltételezed, hogy a világ a
lehető legtökéletesebb, amit egy teremtő teremtett volna.
Ez valójában az egyház saját ideológiájának elárulása. Ez teljesen következetlen.
És ezért azt is megmutatja, hogy az egyházi ideológia, amelyet gyakran a felebaráti szeretet és a teremtés iránti szeretetként
emlegetnek, és hogy meg kell őriznünk a környezetünket, nyilvánvalóan elég üres. Mert
különben nem lenne szabad mindezt megtennem.
Másrészt pedig az emberek nagyrészt panasz nélkül mennek tovább.
Voltak néhányan, még a Covid-válság idején is, akik fellázadtak ellene, de nem túl sokan.
Amit a felettesek elrendeltek vagy javasoltak, azt egyszerűen végrehajtották. Miért néznek az emberek közömbösen?
Igen, a legtöbb ember nem azt dönti el, hogy amit hall, az helyes vagy helytelen, hanem azt, hogy
felülről jön-e, vagy valahonnan oldalról, vagy alulról.
És ami felülről jön, az többé-kevésbé elfogadott, mert az évszázadok során - mindig is feudális társadalom volt,
abszolutista társadalom, autoriter társadalom, kivéve rövid európai időszakokat - egyértelmű volt, hogy ha valahogyan
fellázadsz a felülről jövő rendeletek ellen, akkor bajba kerülsz.
Tulajdonképpen ez az egyszerű, világos oka annak, hogy az emberek futnak, mert a tények mindig is mást mutattak.
És különösen a védőoltásokkal, amelyek 300 éve ezt mutatják.
És ezek nem csak az én állításaim, hanem a korabeli jelentésekből is láthatjátok, hogy az emberek többségét soha
nem győzték meg, egyszerűen azért, mert látták, mi történt.
Negatív következményeket tapasztaltak, és azt tapasztalták, hogy minden egyes oltásnál, amelyet védelemként ígértek, a
beoltott emberek, akik meg akarták védeni magukat, mindig megbetegedtek, ahogy most is a Covid-19 esetében.
És van egy végső nyilatkozata a nézők számára, hogy mit kell tenni ebben a helyzetben?
Igen, szerintem mindig a tények alapján kell eljárni. És nem szabad vakon elhinni a felülről elrendelt dolgokat.
És különösen akkor, ha sok propagandával terjesztik őket.
És ezt most mindannyiunknak meg kellett tapasztalnunk a Covid-19-cel, a reggeli Covidtól
az esti Covidig, majd az oltási propaganda.
De az elmúlt 300 évben sem volt ez másképp.
Máskülönben ezek az oltások nem maradtak volna fenn ilyen sokáig.
Ez egyszerűen a 300 éves propaganda története.
És egyszerű tény, hogy minél rosszabb a termék, annál hangosabban kell trombitálni.
Annál jobb, hogy te is ellen-trombitát fújsz, és napvilágra hozod ezeket a dolgokat, ahogyan történelmileg is voltak.
Mindenki szabadon alakíthatja ki a saját véleményét.
Köszönöm szépen, hogy időt szakított erre az interjúra.
Sok sikert kívánok a munkájához és az új könyvéhez.
Köszönöm szépen.