Apgalvojums, ka nav pētījumu par mobilo tālruņu starojuma negatīvo ietekmi, neatbilst patiesībai.
Pilnīgi jauns un satraucošs notikums ir tas, ka 2025. gada beigās Zviedrijā un Norvēģijā tika publicēti
veselības dati par bērniem vecumā no 5 līdz 19 gadiem.
Onkologs un epidemiologs Lennarts Hardels (Lennart Hardell) un pētījuma autore Mona Nilsone (Mona
Nilsson) uzraudzīja pētījumu no 2006. līdz 2024. gadam.
Viņi atklāja, ka šajā novērošanas periodā Norvēģijas bērnu vizīšu skaits pie ārsta saistībā
ar atmiņas traucējumiem palielinājās 8,5 reizes.
Zviedrijā bērnu skaits ar viegliem kognitīviem traucējumiem, kas ietver atmiņas problēmas, ir palielinājies gandrīz 60 reizes.
Savā pētījumā viņi atsaucas uz daudziem epidemioloģiskiem un eksperimentāliem pētījumiem, kas liecina, ka pat
ļoti zems radiofrekvences starojuma līmenis ir pietiekams, lai negatīvi ietekmētu mūsu smadzenes.
Īpaši vērts pieminēt hipokampu.
Tā apvieno neskaitāmus maņu iespaidus, kas katru dienu nonāk smadzenēs, lai tos apstrādātu atmiņas
veidošanai, un tādējādi tai ir galvenā loma mācīšanās procesā.
Šie novērojumi sakrīt ar briesmīgo mobilo tālruņu, bezvadu austiņu, Wi-Fi un 5G lietošanas pieaugumu,
ar kuriem bērni un jaunieši saskaras arvien biežāk.
Šī tendence ir pēc iespējas ātrāk jāaptur, ja vēlamies novērst to, ka mūsu nākamā paaudze priekšlaicīgi nonāk demences stāvoklī.
Ulrihs Veiners (Ulrich Weiner) bija viens no pazīstamākajiem mobilās telefonijas kritiķiem un mobilo sakaru un
mikroviļņu tehnoloģiju bīstamības izglītošanas speciālistiem.
22. AZK viņš ne tikai sniedza informāciju par satraucošo mobilo telefonu tehnoloģiju attīstības
stāvokli, bet arī iepazīstināja ar daudzsološiem projektiem.
(www.kla.tv/39907) Klauss Šeidstegers, kurš savā priekšlasījumā konferencē par pretcenzūru jau ir detalizēti aprakstījis lobēšanu
mobilo telefonu tehnoloģiju jomā (https://www.kla.tv/38456), savā filmā "Digitālā dilemma" (https://www.kla.tv/40053)
parāda ne tikai briesmas, bet arī izeju no tām.