"Me seisame silmitsi tõelise šokiga ... mis tõenäoliselt ületab meie praegused ootused" ja "ootused kiirest tagasipöördumisest
normaalsusesse võivad olla liiga optimistlikud".
Nende sõnadega tsiteerib Economist 26. märtsil 2026 Euroopa Keskpanga presidenti Christine Lagarde'i.
Oma 22/04/2016 Frankfurdis peetud kõnes maailmamajanduse ja energiavarustuse kohta ütles ta järgmist:
"Ülemaailmsed naftavarud on lõppemas ja viimased veeldatud maagaasi tankerid, mis laaditi enne sõda Pärsia lahe
piirkonnas, jõuavad nüüd oma sihtkohta, mis tähendab, et tarnekatkestuste täielik mõju on alles nüüd tunda."
"Maailma majandus seisab energiavarustuse kuristiku ees," hoiatab Lagarde, rõhutades, et EL on
valmis tegutsema ja ei lase end kõhklusest halvata.
See kõlab dramaatiliselt ja paljud kahtlustavad, et kavandatud tegevused hõlmavad ka energia lukustamist.
Seni on ELi komisjon rääkinud "nõudluse vähendamise meetmetest", "energiavarustuse
vastupidavusest" või "tarbimise koordineerimisest".
Ajakirja European Conservative andmetel töötatakse aga ELis juba praegu kulisside taga meetmete
kataloogi kallal, mis näeb ette järgmised piirangud:
- Kodust töötamine, et vähendada pendelrännet, - tarbetute reiside vältimine, - lennukeelud, - kiirusepiirangud kiirteedel,
- autovabad pühapäevad ja - kütusemäärad bensiinijaamades.
ELi energeetikavolinik Dan Jørgensen kutsus 24. märtsil ametlikult valitsusi üles koostama
kooskõlastatud säästukavasid, keskendudes eelkõige transpordile.
Kas need meetmed peaksid siis peagi jõustuma?
Sellised piirangud meenutavad sarnaseid meetmeid koronaviiruse ajastust, nagu näiteks väljumispiirangud ja kodus töötamine.
Maailma Majandusfoorum (WEF), ÜRO ja EL on juba pikka aega tegelenud liikuvuse ja
tarbimise piiramisega tegevuskava 2030 raames.
Nende nn "jätkusuutlikkuse eesmärgid" tegevuskavas 2030 või tehisintellekti sotsiaalses lepingus hõlmavad nn 15-minutiliste
linnade loomist, kus liikumine on massiliselt piiratud, jälgimist tehisintellekti abil ja sotsiaalset krediidisüsteemi.
Vt näidatud programme.
Neid eesmärke tuleb vaadelda kui majanduse, heaolu ja üksikisiku vabaduse hävitamist.
Ainuüksi tehisintellekti arendamine koos selle hiiglasliku energiatarbimisega konkureerib juba praegu
elanikkonna ja keskmise suurusega ettevõtete energiavajadusega.
Üks suur andmekeskus tehisintellekti infrastruktuuri jaoks nõuab sama palju energiat kui suur linn.
Novembri 2025 seisuga on maailmas juba üle 12 000 toimiva andmekeskuse, mis tarbivad
aastas umbes 650 teravatt-tundi elektrit.
See on rohkem elektrienergiat, kui Saksamaa tarbib aastas.
Miks siis edendatakse tehisintellekti, kuigi see tarbib lõpmatult palju energiat?
Kodanikud seevastu peavad kliimamuutuse ja energiapuuduse ettekäändel energiasäästukavadega suu kinni pigistama.
Kõik järgib plaani, mis on juba pikka aega kehtinud.
Uuritav autor Daniel Estulin kirjutas varivalitsuse eesmärgist juba 2007. aastal:
Nad kavandavad "ühe maailma valitsuse (ühe maailma ettevõtte) loomist ühtse ülemaailmse turuga, mille üle
teostab järelevalvet maailma armee ja mida juhib maailmapank koos ülemaailmse valuutaga".
See näeks ette ka "nullkasvuühiskonna".
Estulin selgitas seda järgmiselt:
[Kõneleja 2: "Postindustriaalsel ajastul on nullkasvu vaja, et hävitada kõik heaolu jäljed. (...)
Heaolu ja progress muudavad rõhumise võimatuks.
(Nad) ... vajavad rõhumist, kui nad loodavad jagada ühiskonna ainult omanikeks ja orjadeks.
Heaolu lõppemine käib käsikäes industrialiseerimise lõppemisega ja tuumaenergia rahumeelse kasutamise
järkjärgulise lõpetamisega (elektrienergia on siis kättesaadav ainult arvutite ja teenindussektori jaoks)."
Aga kes on see varivalitsus?
Estulin uuris pikka aega Bilderbergi gruppi, mis kohtub salaja igal aastal mais/juunis ja annab juhiseid tulevastele
või praegustele juhtidele poliitikas, meedias ja äris.
[Christine Lagarde on üks Bilderbergi konverentsidel osalejatest ja kokku nelja tähtsa kõrgema astme vabamüürlaste looži liige.
Samuti on tal tihedad suhted Klaus Schwabiga, kes on WEFi asutaja, mis edendab tegevuskava 2030 rakendamist.
Klaus Schwab on omakorda 300-liikmelise komitee liige, mis on vabamüürlaste püramiidi tipus asuv kõrgetasemeline organ.
Sellised võrgustikud, mis ulatuvad palju kaugemale, kui siin lühidalt selgitada saab,
moodustavad tegeliku valitsuse kõigi valitsuste taga.
See on koht, kus kavad sepistatakse ja poliitiliselt rakendatakse selliste terminite all nagu
kliimakaitse, jätkusuutlikkus või energiasääst.
Estulin kirjeldab nende eesmärkide saavutamise viisi järgmiselt: Rahvast tuleb hoida "pideva rahutuse seisundis".
Tsitaat: "Kriiside kunstliku tekitamisega pannakse inimesed pidevale survele - füüsilisele, vaimsele ja
emotsionaalsele - ja hoitakse neid pidevas tasakaalustamatuses.
Nad on siis liiga väsinud ja kurnatud, et võtta oma saatust enda kätte."
Kas see on siis põhjus, miks inimesi hoitakse pidevate kriiside, nagu kliimakriis, koroonakriis, Ukraina sõda, Iraani sõda ja
energiakriis, tõttu pidevas eriolukorras, et saaks kehtestada meetmeid, millega inimesed normaalses riigis ei nõustuks?
Kui uurida võrgustikke, milles Christine Lagarde või Klaus Schwab tegutsevad, muutuvad asjad äkki selgeks ja läbipaistvaks.
Linnulennult vaadatuna on praegune Iraani sõda arenemas üha enam majanduskonfliktiks, mis keskendub
maailmamajandusele ja mille eesmärk on kehtestada piiravad meetmed seoses oodatava energiashokiga.
Nii kirjeldab olukorda vabakutseline ajakirjanik Tom Oliver Regenauer.
Seega, kui Christine Lagarde kasutab selliseid sõnu nagu "šokk", "tarnepuudujäägid" ja "maailmamajandus
äärel", siis näib see olevat just selleks, et valmistada elanikkonda ette sellisteks meetmeteks.
Daniel Estulin kirjutab oma raamatus "The True History of the Bilderbergers" järgmist:
[Kõneleja: "Mida Bilderbergi klubi kõige rohkem kardab, on organiseeritud vastupanu.
Selle liikmed ei taha, et maailma tavalised inimesed mõistaksid, millist tulevikku nad maailmale kavandavad (...)"
Aga selleks on juba liiga hilja:
Kla.TV on arvukates saadetes ja paljudes uurimustes paljastanud tõelised seosed kriiside,
kriisikahjurite ning varivalitsuse ja selle plaanide vahel.
Nöörid ja nende võrgustikud on kantud programmeeritud vabamüürlaste maailmakaardile
Vetopedias, mis on avalikult kättesaadav viitekogu.
Nii et ärge laske end kauem rahutuks teha, vaid muutuge aktiivseks, levitage neid olulisi seoseid või
aidake edasise uurimistööga Kla.TV kaastööliste õhtutel!