"Valódi sokkkal állunk szemben... valószínűleg olyan sokkkal, amely meghaladja jelenlegi várakozásainkat", és
"a normális állapotokhoz való gyors visszatérésre vonatkozó várakozások túl optimisták lehetnek"."
Ezekkel a szavakkal idézi az Economist az Európai Központi Bank elnökét, Christine Lagarde-ot 2026. március 26-án.
A világgazdaságról és az energiaellátásról szóló, 2016. április 22-én Frankfurtban tartott beszédében a következőket mondta:
"A globális olajtartalékok kifogyóban vannak, és az utolsó LNG tartályhajók, amelyeket az öbölháború előtt rakodtak meg,
most érik el rendeltetési helyüket, ami azt jelenti, hogy az ellátási zavarok teljes hatása csak most érezhető."
"A világgazdaság energiaellátási szakadék előtt áll" - figyelmeztet Lagarde, hangsúlyozva, hogy az
EU készen áll a cselekvésre, és nem fog tétovázni.
Ez drámaian hangzik, és sokan azt gyanítják, hogy a tervezett intézkedések között szerepel az energiaellátás lezárása is.
Az EU Bizottsága eddig "keresletcsökkentő intézkedésekről", "energiaügyi
rugalmasságról" vagy "fogyasztáskoordinációról" beszélt.
A European Conservative magazin szerint azonban az EU-ban a színfalak mögött már folyik a munka egy olyan
intézkedéskatalóguson, amely a következő korlátozásokat írja elő:
- Otthoni munkavégzés az ingázás csökkentése érdekében, - A felesleges utazások elkerülése, - Repülési
tilalmak, - Sebességkorlátozás az autópályákon, - Autómentes vasárnapok és - Üzemanyag-ráció a benzinkutakon.
Dan Jørgensen, az EU energiaügyi biztosa március 24-én hivatalosan felszólította a kormányokat, hogy készítsenek összehangolt
takarékossági terveket, különös tekintettel a közlekedésre.
Ezek az intézkedések hamarosan hatályba lépnek?
Az ilyen korlátozások emlékeztetnek a koronavírus korszakából származó hasonló intézkedésekre, például a
kilépési korlátozásokra és az otthoni munkavégzésre.
A Világgazdasági Fórum (WEF), az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) és az EU már régóta dolgozik a mozgás és a
fogyasztás korlátozásán a 2030-as menetrend részeként.
A 2030-as menetrendben vagy az AI társadalmi szerződésben megfogalmazott úgynevezett "fenntarthatósági céljaik" között
szerepel az úgynevezett 15 perces városok létrehozása, a mozgás masszív korlátozásával, a mesterséges intelligenciát
alkalmazó megfigyeléssel és a társadalmi hitelrendszerrel.
Lásd a bemutatott programokat.
Ezeket a célokat a gazdaság, a jólét és az egyéni szabadság elpusztításának kell tekinteni.
Egyedül a mesterséges intelligencia fejlesztése a maga gigantikus energiafogyasztásával már most versenyez a lakosság
és a közepes méretű vállalatok termelésének energiaigényével.
Egyetlen nagy adatközpont egy mesterséges intelligencia-infrastruktúrához
annyi energiát igényel, mint egy nagyváros.
2025 novemberében már több mint 12 000 működő adatközpont van a világon, amelyek évente mintegy
650 terawattóra villamos energiát fogyasztanak.
Ez több villamos energia, mint amennyit Németország egy év alatt fogyaszt.
Akkor miért támogatják a mesterséges intelligenciát annak ellenére, hogy végtelen mennyiségű energiát fogyaszt?
A polgárokat viszont az éghajlatváltozás és az energiahiány ürügyén energiatakarékossági tervekkel akarják elhallgattatni.
Minden egy régóta kidolgozott tervet követ.
Daniel Estulin oknyomozó szerző már 2007-ben írt az árnyékkormány céljáról:
Egy "egy-világkormányt (egy-világvállalatot) terveznek, egyetlen, globális piaccal, amelyet egy világhadsereg
felügyel, és egy világbank irányít, globális valutával."
Ez egy "nulla növekedésű társadalmat" is biztosítana.
Estulin ezt a következőképpen magyarázta:
[Beszélő 2: "A posztindusztriális korban a zéró növekedés szükséges ahhoz, hogy a jólét minden nyomát elpusztítsuk.
(...) A jólét és a haladás lehetetlenné teszi az elnyomást.
(Nekik) ... elnyomásra van szükségük, ha azt remélik, hogy a társadalmat csak tulajdonosokra és rabszolgákra osztják.
A jólét megszűnése együtt jár az iparosodás végével és az atomenergia békés célú felhasználásának fokozatos
megszüntetésével (az áram ezután már csak a számítógépek és a szolgáltatási szektor számára lesz elérhető)."
De ki ez az árnyékkormány?
Estulin sokáig vizsgálta a Bilderberg-csoportot, amely minden év májusában/júniusában titokban ülésezik, és
utasításokat ad a politika, a média és az üzleti élet jövőbeli vagy jelenlegi vezetőinek.
[Christine Lagarde a Bilderberg-konferenciák egyik résztvevője, és összesen négy fontos, magas fokú szabadkőműves páholy tagja.
Klaus Schwabbal, a 2030-ig szóló menetrend végrehajtását előmozdító WEF alapítójával is szoros kapcsolatot ápol.
Klaus Schwab viszont tagja a 300-as bizottságnak, a szabadkőműves piramis csúcsán álló magas rangú testületnek.
Az ilyen hálózatok, amelyek sokkal messzebbre nyúlnak, mint amit itt röviden el lehet magyarázni,
alkotják a valódi kormányt minden kormány mögött.
Ez az a hely, ahol a terveket kovácsolják és politikailag végrehajtják olyan kifejezések álcája alatt, mint az
éghajlatvédelem, a fenntarthatóság vagy az energiatakarékosság.
Estulin a következőképpen írja le e célok elérésének módját: A népet az "örökös nyugtalanság állapotában" kell tartani.
Idézet: "A válságok mesterséges előidézésével az embereket állandó - fizikai, mentális és érzelmi - nyomásnak kell
kitenni, és az egyensúlyhiány állandó állapotában kell tartani.
Akkor túl fáradtak és kimerültek lesznek ahhoz, hogy kezükbe vegyék a saját sorsuk irányítását."
Tehát ez az oka annak, hogy az embereket állandó szükségállapotban tartják az állandó válságok, mint a
klímaválság, a koronaválság, az ukrán háború, az iráni háború és az energiaválság, hogy olyan intézkedéseket vezethessenek be,
amelyekkel az emberek normális állapotban nem értenének egyet?
Ha megvizsgáljuk azokat a hálózatokat, amelyekben Christine Lagarde vagy Klaus Schwab tevékenykedik,
a dolgok hirtelen világossá és átláthatóvá válnak.
Madártávlatból nézve a jelenlegi iráni háború egyre inkább gazdasági konfliktussá alakul, amely a
világgazdaságra összpontosít, és korlátozó intézkedések bevezetését célozza egy várható energiasokk nyomán.
Így írja le a helyzetet Tom Oliver Regenauer szabadúszó újságíró.
Tehát amikor Christine Lagarde olyan szavakat használ, mint "sokk", "ellátási hiány" és "a világgazdaság a szakadék
szélén", akkor úgy tűnik, hogy ez pontosan azért van, hogy felkészítse a lakosságot az ilyen intézkedésekre.
Daniel Estulin a következőket írja "A Bilderbergerek igaz története" című könyvében:
[Előadó: "Amitől a Bilderberg Klub a leginkább fél, az a szervezett ellenállás.
Tagjai nem akarják, hogy a világ átlagemberei felismerjék, milyen jövőt terveznek a világ számára (...)"
De ehhez már túl késő:
A Kla.TV számtalan műsorában és számos nyomozásában feltárta a válságok, a válságból profitálók, az
árnyékkormány és annak tervei közötti valódi összefüggéseket.
A zsinórhúzók és hálózataik felkerültek egy programozott szabadkőműves világtérképre a
Vetopedián, egy nyilvánosan hozzáférhető referenciaműben.
Ne hagyd hát magad tovább bizonytalankodni, hanem légy aktív, terjeszd ezeket a fontos összefüggéseket, vagy
segíts a további kutatásokban a Kla.TV közreműködői esteken!