Par ilgtspējības iniciatīvu "No 10 Million Switzerland!" tiks balsots 2026. gada 14. jūnijā.
Iniciatīvas mērķis ir līdz 2050. gadam ierobežot iedzīvotāju skaita pieaugumu Šveicē līdz 10 miljoniem,
izmantojot skaidrus imigrācijas ierobežošanas pasākumus.
Iniciatīvas komiteja apgalvo, ka pat tad, ja ilgtspējības iniciatīva tiks pieņemta, imigrācija netiks pilnībā apturēta.
Valsts padomnieks un uzņēmējs Tomass Aeschi, Baāra (ZG):
"Ilgtspējas iniciatīva nodrošina mērenu imigrāciju:
Līdz 2050. gadam pastāvīgo iedzīvotāju skaits nedrīkst pārsniegt 10 miljonus.
Tas nozīmē, ka katru gadu joprojām varētu imigrēt aptuveni 40 000 cilvēku un kvalificētu darbinieku."
Tas būtu līdzīgi situācijai pirms stājās spēkā brīvas personu pārvietošanās ar ES, kad imigrāciju
uz Šveici joprojām kontrolēja ar ikgadējām kvotām.
Uzņēmumi arī tolaik ieguva kvalificētu darbaspēku, taču bez masveida imigrācijas.
Nedaudz vairāk pūļu, bet visas Šveices interesēs.
Iniciatīvas komiteja savos argumentos parāda, kā masveida imigrācija pārslogo mazās Šveices infrastruktūru.
Tā izvirza šādus argumentus:
● Masveida imigrācijas dēļ katru sekundi tiek aizbetonēts 1 m2 zaļās zonas!
Skaistā ainava izzūd. Daba un ekoloģija ir pakļauta spiedienam.
Ārkārtas situācijā tikai katru otro cilvēku Šveicē varētu pabarot ar vietējo pārtiku.
● Uz Šveices valsts autoceļiem sastrēgumu stundu skaits tikai gada laikā no 2023. līdz 2024. gadam palielinājās
par 14 procentiem, jo arvien vairāk iedzīvotāju nozīmē arī arvien lielāku satiksmes intensitāti.
Rezultātā autovadītāji, kas kavē vizītes, ir stresa nomākti un tādējādi arī apgrūtina ekonomiku.
Taču pat pāreja uz sabiedrisko transportu neglābj situāciju.
Pīķa stundās autobusos un tramvajos cilvēku pūļi kļūst arvien lielāki, un centrālajās
dzelzceļa līnijās nav vietas pat pirmajā klasē.
● Masveida imigrācija, neraugoties uz mājokļu celtniecību, rada mājokļu trūkumu un pārmērīgi augstas dzīvojamās platības cenas.
No 2009. līdz 2023. gadam īres maksa visā Šveicē pieauga par 20 %.
Aizvien mazāk cilvēku Šveicē var atļauties maksāt īres maksu.
● Kad runa ir par patvērumu, daudzi domā par neaizsargātu ģimeņu uzņemšanu.
Savukārt 2023. gadā 71% pieteikumu iesniedzēju bija vientuļi vīrieši.
● Noziedzīgu nodarījumu skaits gada laikā (no 2023. līdz 2024. gadam) ir pieaudzis par 8 %.
Ārzemnieki ir izdarījuši 54% no visiem noziedzīgajiem nodarījumiem, un četri no pieciem ieslodzītajiem ir ārzemnieki.
● Arvien vairāk skolu klasēs dominē skolēni ar migrantu izcelsmi.
Tas pazemina visas klases izglītības līmeni.
2022. gada PISA pētījuma rezultāti liecina, ka vienam no četriem Šveices skolu beidzējiem ir grūtības lasīt.
● Saskaņā ar Šveices valdības portāla datiem 88,3% patvēruma meklētāju - aptuveni 38 400 cilvēku - saņēma sociālo palīdzību.
Lai gan viņi Šveicē nekad nav strādājuši, viņi izmanto bezdarbnieku pabalstus, ko šveicieši ir ietaupījuši.
Bieži vien viņi uz Šveici atved arī savu paplašināto ģimeni, kas arī tiek līdzfinansēta.
Tā vietā, lai aizstātu kvalificēta darbaspēka trūkumu, tie rada papildu slogu infrastruktūrai, jo tiem
pašiem ir vajadzīgi kvalificēti darbinieki, lai tos nodrošinātu, bet Šveicē to trūkst.
Visi šie punkti skaidri parāda, ka Šveices infrastruktūra ir pilnībā pārslogota ar šo milzīgo iedzīvotāju skaita pieaugumu.
Kopš 2000. gada Šveices iedzīvotāju skaits ir pieaudzis 16 reizes straujāk nekā Vācijas.
Mazā Šveice, kurā ir aptuveni puse no Austrijas iedzīvotāju skaita, ir steidzami jāaizsargā no resursu pārslodzes.
Galu galā dzīves kvalitāte un labklājība pasliktinās, ja cieš vide, ir pārslogots transports un ceļi, trūkst
mājokļu, pieaug noziedzība un izglītības iestādes un sociālie pakalpojumi sasniedz savu robežu.
Ilgtspējas iniciatīvas mājaslapā atrodamajā grafikā parādīts, cik daudz resursu gadā ir vajadzīgi papildu 100 000 iedzīvotāju: .
Tikpat daudz papildu enerģijas, cik 55 lielās vēja turbīnas vai 21 procents no Beznau atomelektrostacijas gada ražošanas.
Satiksmes pieaugums par 53 157 pasažieru vagoniem un 34 SBB lokomotīvēm ar dzelzceļa vagoniem
un 75 jauniem sabiedriskā transporta autobusiem.
Izglītības jomā ir jāuzceļ 114 jaunas skolu ēkas, ir nepieciešamas 595 papildu klases skolās
un 780 jauni pilna laika sākumskolas skolotāji.
Tiek radītas vēl 67 000 tonnu atkritumu.
Lauksaimniecība zaudē 1 m2 zemes sekundē.
Vajadzīgi 45 000 papildu dzīvokļi.
Veselības aprūpes sistēmai gadā papildus nepieciešami 468 ārsti, 420 slimnīcu gultas un 2073 aprūpētāji.
Pirms daļējas personu pārvietošanās brīvības ieviešanas 2002. gadā un pilnīgas personu pārvietošanās brīvības ieviešanas
2007. gadā ar ES Šveices ekonomika pieauga par 1,83% gadā.
Kopš tā laika gada pieaugums ir samazinājies līdz 0,60 %.
Šveicē migrācija ir viens no referendumu tematiem.
Lielākā daļa Šveices vēlētāju 2014. gadā atbalstīja populāro iniciatīvu "Pret masveida imigrāciju".
Iniciatīvā tika aicināts kontrolēt imigrāciju, nosakot maksimālo ikgadējo skaitu un kvotas ārvalstniekiem.
Tomēr, pēc iniciatoru domām, parlaments joprojām nav īstenojis tautas gribu.
Šajā vietā ir vērts pieminēt arī kļūdaino prognozi, ko Federālā padome izteica 2000. gada 21.
maija balsojumā par personu brīvu pārvietošanos .
Federālā padome balsošanas bukletā toreiz rakstīja, ka gadījumā, ja tiks pieņemts nolīgums par personu brīvu
pārvietošanos, no ES valstīm gadā varētu ieceļot ne vairāk kā 8000 līdz 10 000 cilvēku.
Tomēr šobrīd uz Šveici dodas aptuveni 100 000 cilvēku, kas ir aptuveni desmit reizes vairāk, nekā prognozēja Federālā padome!
Ja Federālās padomes solījumi būtu bijuši patiesi, no 2002. līdz 2024. gadam būtu ieradušies tikai
aptuveni 176 000 ES imigrantu, nevis vairāk nekā miljons!
No iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem ir skaidrs, ka imigrācija pašreizējā situācijā atstāj
ļoti negatīvu ietekmi uz Šveici un tās iedzīvotājiem.
2018. gada 9. novembra lekcijā Dr. Rainers Rothfuß, krīžu pētnieks un ģeopolitikas eksperts, parāda, ka
problēmas, kas izraisa pastiprinātu bēgšanu un pārvietošanu, var atrisināt 100 reižu efektīvāk pie saknēm uz vietas.
Mums ir jāizskaidro, kas izraisa, atbalsta un finansē karus un krīzes skartajos reģionos.
Šādas acīmredzami nereālistiskas un destruktīvas politikas ievērošana arī kavē ilgtspējīgu risinājumu izstrādi.
Bieži vien ilgtspējīgāk ir ieguldīt naudu vietējā atbalstā, kā 2015. gada 28. novembrī 12. AZK
sanāksmē norādīja Šveices politiķe Luzi Stamm.
Ar viņa lekciju "Vienkārši atvērt robežas ir bezatbildīgi!" varat iepazīties zilajā lodziņā zem programmas.
Tomēr šī atziņa netiek īstenota globālajā politikā.
ANO ģenerālsekretāra Antoniu Guterresa paziņojums:
"Mums ir jāpārliecina eiropieši, ka migrācija ir neizbēgama un ka tieši daudznacionālas sabiedrības (...) rada labklājību."
Diemžēl šis pravietojums daudzviet ir izrādījies pretējs.
Ir acīmredzams, ka gandrīz beznosacījumu robežu atvēršanai Eiropā ir destabilizējoša ietekme.
Vai cilvēku labā griba palīdzēt citiem, kas nonākuši trūkumā, un uzņemt ārzemniekus savā valstī tika apzināti izmantota?
Vai aiz tā, iespējams, slēpjas kāds īpašs plāns?
Bijušais Vatikāna bankas IOR vadītājs Ettore Gotti Tedeskī (Ettore Gotti Tedeschi) atbalsta šo pieņēmumu,
kad konferencē Vatikānā skaidro, ka aiz Rietumu demogrāfiskā sabrukuma stāv globālistu elites plāns.
Viņi vēlas apzināti izraisīt krīzes, lai varētu ieviest jauno pasaules kārtību.
Programma 2030, kas tika pasludināta ANO samitā Ņujorkā, arī norāda uz globālistu elites plānu.
16. punktā "Miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības veicināšana ilgtspējīgai attīstībai" ir aprakstīts, kā ar bēgšanas un pilsoņu
karu palīdzību ir jāapspiež tradīcijas un jebkāda tautu individualitāte, lai varētu
izveidoties vienota pasaules sabiedrība. .
Tātad globālās varas elites mērķis, šķiet, ir sajaukt tautas un nācijas.
Tiek apgalvots, ka ir radušās globālas problēmas, kurām ir jārod jauni risinājumi.
Šajā haosā cilvēki pieprasa labāk aizsargātas ārējās robežas, stingrāku policijas rīcību un stingrāku uzraudzību.
Tāpēc valstu destabilizācija ir labākais priekšnoteikums Jaunās pasaules kārtības ieviešanai.
Tāpēc ir jāatsaucas gan uz apzināti veicināto masveida migrāciju, lai sajauktu un vājinātu nācijas, gan uz apzināti organizētajiem
kariem, kas ir vēl viens būtisks migrācijas iemesls.
Migrācijas krīzes laikā ir svarīgi pievērsties arī patiesajiem strāvojumiem, nevis ļauties šķelšanai un vērst
naidu pret migrantiem, kas arī ir valdošās elites upuri.
Palīdziet izglītot visu tautu iedzīvotājus par migrācijas problēmu patiesajiem cēloņiem un kopīgiem spēkiem
vērsieties pret globālās varas elites dienaskārtību.
"Visa cilvēce ir viena ģimene... Es nevienu neuzskatu par savu ienaidnieku... Visi ir mani draugi.
Es vēlos apgaismot un mainīt sirdis." (Mahatma Gandijs)
Ja vēlies, lai migrācija tiktu regulēta un Šveices resursi tiktu izmantoti ilgtspējīgi, nevis ekspluatēti, 2026. gada 14. jūnijā
balso "JĀ" ilgtspējības iniciatīvai "Bez 10 miljoniem Šveicē!".