Postavljate li si i dalje pitanje zašto običnom građaninu ostaje sve manje novca, dok se količina novca nekih superbogataša,
a posebno određenih obiteljskih dinastija, ubrzano povećava?
Danas ćemo s vama istražiti ovaj razvoj:
Banke su danas vrlo cijenjene, a neovisnost središnjih banaka od gospodarstva uvijek se iznova
prikazuje kao važan preduvjet za financijsku stabilnost.
To je vjerojatno prvenstveno zato što se bankarima pripisuje visoka ekonomska stručnost.
Posebnu stručnost u bankarstvu nedvojbeno je stekao i prof. Richard Werner, koji je kao stipendist Deutsche
Bank u Tokiju doživio bankarsku krizu 1990-ih i imao priliku osobno razgovarati s mnogim važnim akterima.
Točno je analizirao procese i napisao knjigu o tome, koja je u Japanu postala bestseler i
čak zbacila Harryja Pottera s prvog mjesta.
Kasnije je dugi niz godina bio član Shadow Council-a Europske središnje banke (ESB),
stručnog tijela koje moderira Handelsblatt.
Napisao je nekoliko knjiga i u kolovozu 2025. dao intervju u kojem pokazuje da neovisne središnje banke često
ne doprinose stabilnosti, što bi im bio glavni zadatak.
Umjesto toga, namjerno stvaraju i pucaju mjehuriće imovine, što je dovelo do najdužih i najtežih gospodarskih kriza u povijesti.
Sve je to moguće zahvaljujući sposobnosti banaka da stvaraju novac.
Kako se to stvaranje novca odražava?
Zašto dovodi do toga da obični građanin ima sve manje novca na raspolaganju?
Kako bismo razjasnili ova pitanja, u nastavku ćemo osvijetliti kreditni sustav, njegov nastanak i
ulogu središnjih banaka u ovom prijevarnom sustavu.
1. Kreditno poslovanje temelji se na stvaranju novca
U središtu bankovnog poslovanja je izdavanje kredita uz kamatu.
Pritom se polazi od toga da banke depozite klijenata prosljeđuju drugim klijentima kao kredit.
Banke, međutim, nevjerojatno, isti iznos mogu uvijek iznova prosljeđivati drugim klijentima kao kredit.
Uz potrebnu minimalnu pričuvu od 1 %, to znači da se svaki euro može posuditi do 99 puta kako bi se naplatila kamata.
Prikaz u bilanci banke tada izgleda kao da su svih 99 dužnika položilo taj iznos u banku, iako nikada nisu izvršili depozit.
Strogo govoreći, radi se o krivotvorenju poslovnih dokumenata i zapravo je nezamislivo da vlade jednostavno prelaze preko.
Time se prešutno tolerira da banke zlorabe svoj povjerenički položaj upravitelja sustava obračuna gospodarstva.
Usporedi li se bilanca prije i poslije, postaje jasno da se količina novca samo tim
kreditnim poslovima povećala za faktor 100.
Svaka poslovna banka može tako stvarati novac, samo se mora pridržavati pravila središnje
banke o minimalnim pričuvama i stopama kapitala.
U ranijim vremenima alkemičari – takozvani kemičari srednjeg vijeka – željeli su stvoriti zlato ni iz čega.
Bankama je to, takoreći, uspjelo, doduše ne sa zlatom, ali s novcem.
Vidi o tome i emisiju Kla.TV: Ispovijest banke: Stvaramo novac ni iz čega.
Zato se naš novčani sustav naziva “Fiat Money” – to je latinski i znači: Neka bude novac!
2. Kako je povijesno nastalo kreditno poslovanje?
Posjedovanje zlata bilo je opasno pa su ljudi oduvijek tražili načine da ga sigurno pohrane.
To su u ranijim vremenima preuzeli zlatari.
Razvili su iz te pomoći kreditno poslovanje, što prof. Werner opisuje na sljedeći način:
“Zlatari bili su iskusni u rukovanju plemenitim metalima i nisu raspolagali samo znatnim zalihama, već i sefovima te
obučenim snagama osiguranja – ponekad čak i malim privatnim vojskama – koje su jamčile zaštitu njihove imovine.
Tako nije izostalo da je stanovništvo sve više počelo koristiti sefove zlatara kao sigurno mjesto za pohranu
svojeg nakita, zaliha plemenitih metala i novčane imovine.
Kad je zlato položeno kod zlatara, ovaj je izdao potvrdu i nije dugo trebalo da deponenti počnu koristiti
dokaz o svojoj pohranjenoj imovini kao sredstvo plaćanja:
Kako bi nešto kupili, ustupili su potvrdu o depozitu prodavatelju, na primjer potpisavši je na poleđini i prenijevši mu je.
Kako bi se olakšali bezgotovinski prijenosi na takvoj osnovi, sve više su se koristili certifikati o
depozitu koji više nisu nosili ime izvornog deponenta.”
Tako su zlatari stvorili europski papirnati novac.
“U mjeri u kojoj su certifikati o depozitu poprimali karakter općeg sredstva plaćanja,
podizanje pohranjenog zlata postajalo je rjeđe.
Velike količine zlata stoga su ležale neiskorištene u sefovima zlatara.
Time im se otvorila nova poslovna prilika:
Mogli su posuđivati zlato i naplaćivati kamatu za to.
Međutim, zlatarima nije bilo preporučljivo posuditi preveliku količinu zlata koje su čuvali.
No pronašli su način kako proširiti svoje poslovanje posuđivanja:
Morali su svojim dužnicima jednostavno uručiti certifikate o depozitu umjesto zlata,
koji su se mogli koristiti kao papirnati novac.
Zapravo je dužnik dobio samo komad papira, iako je svoje dugove i složene kamate morao podmiriti “pravim” novcem.
Strogo pravno gledano, certifikati o depozitu nisu bili ništa drugo nego krivotvoreni dokumenti, koji
su lažno predstavljali činjenice, dakle prijevara.
Kamatni prihod bio je za zlatare, koji su na taj način praktički postali bankari, čista dobit, za koju nisu morali puno raditi.
Sve što su morali učiniti bilo je pobrinuti se da im se osiguraju kolaterali poput naslova na zemljištu i drugoj imovini u
dovoljnoj mjeri i da budu spremni ostvariti svoja potraživanja.”
Što je veća bila spremnost na rizik, to su više zlata koje im je povjereno posuđivali.
Važno je bilo samo šutjeti o ovim poslovnim praksama, kako mnogi njihovi klijenti ne bi istodobno
htjeli natrag zlato i prijevara tako postala očita.
Posljedice njihovog djelovanja, međutim, nisu mogli sakriti, jer je dovelo do toga da se sve više bogatstva
gomilalo kod njih, dok je stanovništvo postupno osiromašivalo.
Tako je, primjerice, poznati ekonomist William Cunningham (1849-1919.) usporedio djelovanje ovih privatnih
bankara u Engleskoj sa spužvom koja je upijala cjelokupno bogatstvo zemlje i ometala svaki gospodarski razvoj.
Budući da je to naravno dovodilo do zavisti i zlobe, bankari su trebali službeni institucionalni okvir koji
će legalizirati njihovo poslovanje i pružiti im zaštitu.
To im je uspjelo osnivanjem Bank of England 1694. godine.
Tada je kralj Vilim III. Engleski prenio kraljevsku povlasticu izdavanja valute na konzorcij privatnih bankara.
Zauzvrat su mu oni trebali staviti na raspolaganje neograničene kredite za njegove ratove.
To je praktički bio trenutak rođenja privatnih središnjih banaka i modernog bankarsko-kamatnog prijevarnog
sustava, koji do danas, skriven pod ovim službenim pokrovom, izvrsno cvjeta i proširio se diljem svijeta.
3. Središnje banke – umnožavanje novca u velikom stilu
Dok poslovne banke putem odobravanja kredita stvaraju nov novac, umnožavanje novca središnjih banaka odvija se u velikom stilu.
To se događa kupnjom vrijednosnih papira – poput dionica i državnih obveznica – novcem koji smiju
stvarati praktički neograničeno pritiskom na gumb.
Državne obveznice su zadužnice koje obvezuju državu na godišnje plaćanje kamata i na
otplatu pripadajuće vrijednosti po dospijeću.
Tako je, primjerice, Europska središnja banka (ESB) samo u razdoblju od ožujka 2015. do kraja 2018. kupila državne obveznice
u vrijednosti od oko 2,1 bilijuna eura od zemalja europodručja.
Tijekom korona krize pokrenula je takozvani korona program kupnje PEPP u iznosu od 1,35 bilijuna eura kako bi
otkupila, ponajprije, državne obveznice zemalja europodručja.
Sasvim nedavno, američka središnja banka Fed najavila je u prosincu 2025. pokretanje programa otkupa obveznica
kojim bi se mjesečno trebale otkupljivati američke državne obveznice u vrijednosti od 40 milijardi američkih dolara.
Dospiju li ove ogromne količine novca, stvorene ni iz čega, u gospodarski ciklus, potiču inflaciju.
Jer time što je više novca na raspolaganju, ali nema više ponude, jednostavno sve postaje skuplje.
Dakle, za istu robu treba platiti više.
Time se imovinu građana doslovno spaljuje.
4. Složene kamate stvaraju neizmjerne dugove
Budući da banke općenito obračunavaju složene kamate, dugovani iznosi rastu
eksponencijalno, i to bez dodatnih troškova za banke.
Jer one ne moraju ustupati dodatna dobra niti pružati dodatne usluge.
Na duži rok, kao što je to uobičajeno, primjerice, kod državnih dugova, dugovani iznosi dosežu nezamislive veličine.
Tako zajam od 100.000 € uz 8 % godišnje kamate u roku od deset godina bez otplate naraste na preko 215.000 €, nakon
20 godina već je 466.000 €, a nakon 50 godina nevjerojatnih 4,69 milijuna € duga koji se mora otplatiti.
Koje nevjerojatno bogatstvo banke mogu izgraditi koje stoljećima stalno odobravaju kredite, može se pokazati sljedećim primjerom:
Za samo 1 kg zlata, koje je posuđeno 250 godina uz 8 % kamate, na kraju se duguje otplata koja je veća od ukupne količine
zlata iskopane u svijetu do kraja 2024. od 216.265 tona.
A Bank of England svoje poslovanje obavlja već od 1694., dakle više od 330 godina.
5. Središnje banke štite se od svake državne pravde
Kako bi se zaštitile od pristupa pravosuđa u ovom ogromnom prijevarnom sustavu, središnje
banke su se preventivno maksimalno osigurale.
To postaje vrlo jasno vidljivo kod Bank of England u londonskom Cityju, Banke za međunarodna poravnanja u
Baselu i Europske središnje banke u Frankfurtu na Majni.
Njihova zemljišta ne pripadaju okolnoj državi, ona su eksteritorijalna i stoga ne podliježu ni državnom pravosuđu.
Vjerojatno se ne može jasnije pokazati potencijal moći ovih banaka.
Time su se pobrinule da ih nitko ne može pozvati na odgovornost.
Kako bi se ova nevjerojatno privilegirana pozicija mogla pravilno procijeniti, važno je, međutim, ne usmjeriti
fokus izravno na banke, već na bankare koji stoje iza njih.
Kao što je otkriveno u emisijama “Rothschildova zavjera” 1. i 2. dio, globalni financijski i bankarski sustav
izgradilo je nekoliko moćnih slobodnozidarskih bankarskih obitelji, poput Rothschilda, Rockefellera ili Warburga.
Oni su ti koji i dan danas kontroliraju ovaj ogromni prijevarni sustav i time pljačkaju svjetsko stanovništvo.
Budući da su očito svjesni ovog ogromnog zločina, učinili su sve da nikada ne mogu biti pozvani na odgovornost za to.
Također, oni su ti koji iz pozadine s ogromnom snagom i utjecajem već dugo čine sve da
sakriju mehanizam stvaranja novca od javnosti.
Tako, primjerice, do danas, prema prof. Werneru, stvaranje novca nije ispravno obrađeno u
udžbenicima ekonomije niti opisano u bilo kojoj formuli.
A to, iako je neophodno za izračun količine novca.
Banke se u ekonomiji tretiraju kao da samo prenose ušteđevinu jednih drugima.
No, taj pristup je potpuno pogrešan – kao što je opširno objašnjeno.
Uvijek je bilo autora koji su prepoznali proces stvaranja novca i ukratko pisali o njemu.
Ali ovo saznanje do sada nije ušlo u udžbenike koji se koriste na sveučilištima.
To se zasigurno dogodilo s dobrim razlogom, jer kako je već rekao automobilski tajkun Henry Ford: “Kad bi ljudi razumjeli
novčani sustav, imali bismo revoluciju prije sutrašnjeg jutra.”
Zaključak: Činjenica da je do sada samo vrlo malo ljudi prozrelo ovaj prijevarni novčani sustav i da se ne obrađuje
u udžbenicima, pokazuje koliko su uspješni ovi banksteri bili u skrivanju njegovog pravog karaktera.
Tako se prikriva da se stvaranjem novca bez istodobnog stvaranja stvarne protuvrijednosti potiče inflacija.
Jer sada ima više novca na raspolaganju.
Ljudi dakle žele više kupiti tim novcem.
No budući da se količina materijalne imovine, usluga itd. nije povećala, veća količina
novca jednostavno se raspoređuje na postojeće.
To znači, cijene se povećavaju i stoga sve postaje sve skuplje.
Tako se, primjerice, u Njemačkoj sama cijena kilograma kruha od uvođenja eura 2002. više nego udvostručila.
Pri uvođenju njemačke marke 1948. njegova je cijena u prosjeku iznosila čak samo 41 pfenig, što danas odgovara oko 20 centi.
Ovaj ogroman porast cijena bio je naravno i posljedica kamata i složenih kamata, kao i rastućeg poreznog i nametnog
opterećenja, što je dodatno povećalo cijenu svih proizvoda.
Budući da ovaj sustav monetarne prijevare također povećava državne izdatke za otplatu dužničkog tereta, država
mora sukladno tome sve više povećavati poreze i namete.
Oni su u Njemačkoj u razdoblju od 1960. do 2025. porasli s 33,4 % na 41,8 % bruto domaćeg proizvoda.
To znači da je vrijednost svih u Njemačkoj proizvedenih dobara i usluga opterećena porezima i nametima u iznosu od gotovo 42 %.
Sveukupno, ovaj razvoj dovodi do toga da je euro samo od 2000. izgubio gotovo 40 % kupovne moći.
Najveći je gubitak kupovne moći u odnosu na nekretnine, jer su njihove cijene nerazmjerno porasle.
Posljedica je,da si sve manje ljudi može priuštiti vlastiti dom, odnosno da moraju raditi
gotovo cijeli život kako bi otplatili dugove.
U svojoj knjizi "Povijest središnjih banaka i porobljavanje čovječanstva" bivši direktor južnoafričke središnje banke Stephen
Mitford Goodson vrlo temeljito dokazuje da su ti razvoji izravna posljedica sustava središnjih banaka i kamatne prijevare.
U konačnici, prema Goodsonu, to vodi do potpunog osiromašenja i na kraju do porobljavanja čovječanstva.
Kako bi se zaustavio ovaj kobni razvoj, sada je potrebno zajednički uvijek iznova u javnosti postavljati važna pitanja:
Zašto je načelo stvaranja novca tako uspješno skriveno od javnosti i nije podučavano u ekonomiji?
Je li to još jedan dokaz da je financijska mafija infiltrirala sva područja života, poput obrazovanja i znanosti?
Je li neaktivnost vlada i šutnja vodećih medija pred ovom ogromnom prijevarom znak da su i
oni pomagači ili čak dio ove kriminalne mreže?
Odgovor na sva ova pitanja zasigurno bi zanimao cjelokupno prevareno svjetsko
stanovništvo i postavio bi prave temelje za promjenu.
Jer čovječanstvu ništa hitnije ne treba od novog i pravednog financijskog sustava u kojem samozvani prevaranti više ne pune
svoje džepove, već gdje je stvaranje novca ponovno u potpunosti u rukama suverenih država, a
banke bliske narodu odobravaju im kredite bez kamata.
Sada je započelo novo doba!
Kao što proljeće završava vlast zime, tako sada era svjetla završava vlast tame!
Želiš li i ti promijeniti svijet na bolje, postani dio ovog novog doba!
Budi svjetlo i nosi svjetlo ove emisije dalje tako što ćeš je širiti i govoriti o njoj.
Ako pak primijetiš da više ne ide samo, tada je krajnje vrijeme da se udružimo i zajedno budemo nova nada za ovaj svijet!
Zato se pridruži našem ogromnom Kla.TV pokretu, sve dok tama ne postane svjetlo, i crpi novu nadu i hrabrost!
Na https://www.kla.tv/mitwirken imaš jedinstvenu mogućnost izravno i jednostavno sudjelovati u Kla.TV!
To je poput zvuka dalekih sirena
To je poput daha zore
Duboko u srcu slutnja i čežnja
Sigurnost: Sve će se jednom posložiti
To je nemoćan bijes pomiješan s ljubavlju
To je patnja koja kao plod donosi preobrazbu
To je vjera u novi svijet Danas
Koja već noću glasno pjeva o novom jutru
I osjećamo, naše je vrijeme i spremni smo
I osjećamo, naše je vrijeme i idemo naprijed
I osjećamo da je naše vrijeme i surfamo s
Sada je vrijeme kada istina izlazi na vidjelo
Sada je vrijeme kada laž biva razotkrivena
I oni koji kuju planove u tami konačno će biti razotkriveni!
Sada je vrijeme kada se narodi dižu kao sunce i mjesec pravde
Sada je vrijeme kada rastemo u zrelosti i svi se bude iz televizijskog sna
Sada je vrijeme kada istina izlazi na vidjelo
Sada je vrijeme kada laž biva razotkrivena
I oni koji kuju planove u tami konačno će biti razotkriveni!
Sada je vrijeme kada se narodi dižu kao sunce i mjesec pravde
Sada je vrijeme kada rastemo u zrelosti i svi se bude iz televizijskog sna
Sada je vrijeme kada istina izlazi na vidjelo
Sada je vrijeme kada laž biva razotkrivena
Sada!