Ön is folyton azt kérdezi magától, hogy az átlagemberek miért rendelkeznek egyre kevesebb pénzzel, miközben
néhány szupergazdag ember és különösen bizonyos családi dinasztiák vagyona rohamosan növekszik?
Ma ennek a fejleménynek a végére járunk Önökkel:
A bankokat manapság nagy tisztelet övezi, és a központi bankok gazdaságtól való függetlenségét többször is a
pénzügyi stabilitás fontos előfeltételeként mutatják be.
Ez valószínűleg elsősorban azért van így, mert a bankárokról feltételezik, hogy magas
szintű gazdasági szakértelemmel rendelkeznek.
Richard Werner professzor, aki a tokiói Deutsche Bank ösztöndíjasaként megtapasztalta az 1990-es évek bankválságát, és
személyesen beszélhetett számos kulcsszereplővel, kétségtelenül különleges szakértelemre tett szert a bankszektorban.
Részletesen elemezte a folyamatokat, és könyvet írt róluk, amely Japánban bestseller lett, és még
a Harry Pottert is letaszította az első helyről.
Később hosszú éveken át tagja volt az Európai Központi Bank (EKB) árnyéktanácsának, a
Handelsblatt által moderált szakértői testületnek.
Több könyvet írt, és 2025 augusztusában interjút adott, amelyben rámutat, hogy a független központi bankok gyakran nem
járulnak hozzá a stabilitáshoz, ami pedig a fő feladatuk lenne.
Inkább szándékosan hoznak létre és robbantanak ki eszközbuborékokat, ami a történelem leghosszabb
és legsúlyosabb gazdasági válságaihoz vezetett.
Mindezt a bankok pénzteremtő képessége teszi lehetővé.
De milyen hatásai vannak ennek a pénzteremtésnek?
Miért jelenti ez azt, hogy az átlagpolgároknak egyre kevesebb pénz áll a rendelkezésükre?
E kérdések tisztázása érdekében az alábbiakban a hitelrendszert, annak eredetét és a központi bankok
szerepét vizsgáljuk meg ebben a csalárd rendszerben.
1. A hitelüzlet a pénzteremtésen alapul.
A banki tevékenység középpontjában a kamat ellenében történő hitelnyújtás áll.
Ez azon a feltételezésen alapul, hogy a bankok az ügyfélbetéteket hitelként továbbadják más ügyfeleknek.
Hihetetlen módon azonban a bankok ugyanazt az összeget újra és újra hitelként továbbadhatják más ügyfeleknek.
Az 1%-os kötelező tartalék mellett ez azt jelenti, hogy minden egyes euró akár 99-szer is kölcsönözhető, és kamatot hozhat.
A bank mérlegében ezután úgy jelenik meg, mintha mind a 99 hitelfelvevő letétbe helyezte volna ezt az összeget a
banknál, annak ellenére, hogy soha nem helyeztek el betétet.
Szigorúan véve ez az üzleti dokumentumok meghamisítása, és elképzelhetetlen, hogy a
kormányok egyszerűen figyelmen kívül hagyják.
Ily módon hallgatólagosan eltűrik, hogy a bankok visszaélnek a gazdaság számviteli
rendszerének kezelőjeként betöltött bizalmi pozíciójukkal.
Ha összehasonlítjuk a mérleget előtte és utána, világossá válik, hogy a pénzkínálat csak
100-szorosára nőtt a hiteltranzakciók eredményeként.
Bármely kereskedelmi bank képes ilyen módon pénzt teremteni, csak meg kell felelnie a központi bank
kötelező tartalékokra és tőkerátára vonatkozó szabályainak.
Korábban az alkimisták - a középkor úgynevezett vegyészei - a semmiből akartak aranyat előállítani.
A bankok úgyszólván nem az arannyal, hanem a pénzzel jártak sikerrel.
Lásd még a Kla.TV műsorát: Egy bank vallomása: A semmiből teremtünk pénzt.
Ezért hívják a pénzrendszerünket "fiat money"-nak - ez latinul van és azt jelenti: Legyen pénz!
2. Hogyan alakult a hitelezési üzletág történelmileg?
Az arany birtoklása veszélyes volt, ezért az emberek mindig is keresték a módját annak, hogy biztonságban tartsák.
Korábban ezt aranyművesek végezték.
Ebből a segítségből fejlesztették ki a hitelüzletágat, amelyet Werner professzor a következőképpen ír le:
"Az aranyművesek tapasztaltak voltak a nemesfémek kezelésében , és nemcsak jelentős készletekkel rendelkeztek , hanem
széfekkel és kiképzett biztonsági erőkkel - néha még kis magánhadseregekkel is -, hogy biztosítsák vagyonuk védelmét .
Ennek következtében a lakosság egyre inkább az aranyművesek páncéltermei felé fordult, ahol biztonságban
tudták ékszereiket, nemesfémjeiket és érméiket tárolni .
Amikor az aranyat letétbe helyezték az aranyművesnél, ő nyugtát állított ki , és nem sok idő telt el, mire a
letétbe helyezők a letétbe helyezett vagyonukról szóló bizonylatot használták fizetőeszközként:
Annak érdekében, hogy vásároljanak valamit, az eladóval hagyták a letéti igazolást, például a hátoldalon aláírva és átadva neki .
Az ilyen alapon történő készpénzmentes tranzakciók megkönnyítése érdekében egyre inkább elterjedtek a betéti
igazolások, amelyek már nem viselték az eredeti betétes nevét."
Az aranyművesek tehát megalkották az európai papírpénzt.
"Amilyen mértékben a letéti igazolások általános fizetőeszköz jellegét öltötték magukra, a
letétbe helyezett arany kivonása ritkábbá vált.
Ezért nagy mennyiségű arany maradt kihasználatlanul az aranyművesek páncéltermeiben.
Ez új üzleti lehetőséget nyitott számukra:
Kölcsönadhatják az aranyat , és kamatot számíthatnak fel rá.
Az aranyműveseknek azonban nem volt tanácsos túl sokat kölcsönadniuk az általuk őrzött aranyból.
De megtalálták a módját annak, hogy bővítsék hitelügyletüket :
Arany helyett csak letéti igazolásokat kellett adniuk az adósaiknak , amelyeket papírpénzként lehetett használni .
Valójában az adós csak egy darab papírt kapott, noha a tartozását és a kamatos kamatot
"valódi" pénzzel kellett volna kifizetnie .
Szigorúan jogi szempontból tehát a betéti okiratok nem voltak mások, mint hamisított dokumentumok,
amelyek hamis tényeket , azaz csalást valósítottak meg.
Az aranyművesek számára, akik így gyakorlatilag bankárokká váltak, a kamatjövedelem nettó nyereséget
jelentett, amelyért nem kellett sokat dolgozniuk.
Mindössze arról kellett gondoskodniuk, hogy megfelelő biztosítékkal - például föld- és egyéb
tulajdonjogokkal - rendelkezzenek, és hogy készek legyenek követeléseik érvényesítésére."
Minél nagyobb volt a kockázatvállalási hajlandóság, annál többet adtak kölcsön a rájuk bízott aranyból.
Csak azért volt fontos, hogy elhallgassák ezeket az üzleti gyakorlatokat, hogy ne akarja sok ügyfelük egyszerre visszakérni
az aranyat, és a csalás ne legyen annyira nyilvánvaló.
Nem tudták azonban eltitkolni tetteik következményeit, mivel ez azt eredményezte, hogy egyre nagyobb vagyont
halmoztak fel, miközben a lakosság fokozatosan elszegényedett.
A híres közgazdász, William Cunningham (1849-1919) például a magánbankárok angliai tevékenységét egy
szivacshoz hasonlította, amely elnyelte az ország teljes vagyonát, és akadályozta a gazdasági fejlődést.
Mivel ez természetesen irigységhez és nehezteléshez vezetett, a bankároknak hivatalos intézményi keretre
volt szükségük, amely legalizálta üzleti tevékenységüket és védelmet biztosított számukra.
Ezt a Bank of England 1694-es megalapításával érték el.
Ekkor III. Vilmos angol király a valutakibocsátás királyi előjogát egy magánbankárokból álló konzorciumra ruházta át.
Cserébe korlátlan hitelt kellett neki biztosítaniuk a háborúiért.
Gyakorlatilag ez volt a magánkézben lévő központi bankok és a modern bank- és kamatcsalási rendszer
születése, amely a mai napig virágzik, e hivatalos álca alá rejtve, és világszerte elterjedt.
3. Központi bankok - pénzszaporítás nagyszabásúan
Míg a kereskedelmi bankok hitelek nyújtásával új pénzt teremtenek, addig a központi bankok nagyszabású pénzszaporítást végeznek.
Ezt úgy érik el, hogy értékpapírokat - például részvényeket és államkötvényeket - vásárolnak olyan pénzzel,
amelyet gyakorlatilag korlátlanul, gombnyomásra létrehozhatnak.
Az államkötvények olyan váltók, amelyek az államot éves kamatfizetésre és a lejáratkor a
megfelelő érték visszafizetésére kötelezik.
Az Európai Központi Bank (EKB) például csak a 2015 márciusától 2018 végéig tartó időszakban mintegy 2,1 billió euró
értékben vásárolt államkötvényeket az euróövezet országaitól.
A koronaválság idején aztán elindította az úgynevezett PEPP koronavásárlási programot 1,35 billió euró értékben, hogy
felvásárolja különösen az euróövezet országainak államkötvényeit.
Legutóbb az amerikai központi bank, a Fed 2025 decemberében jelentette be, hogy kötvényvásárlási programot
indít, amelynek keretében havonta 40 milliárd dollár értékben vásárol amerikai államkötvényeket.
Ha ezek a hatalmas pénzösszegek, amelyeket a semmiből hoztak létre, bekerülnek a
gazdasági körforgásba, akkor az inflációt gerjesztik.
Mert az a tény, hogy több pénz áll rendelkezésre, de nincs több kínálat, egyszerűen mindent megdrágít.
Tehát többet kell fizetni ugyanazért az áruért.
Ennek eredményeképpen a polgárok vagyona szó szerint elégett.
4. A kamatos kamat mérhetetlen adósságot teremt.
Mivel a bankok általában kamatos kamatot számítanak fel, a tartozás összege exponenciálisan nő, anélkül,
hogy a bankok számára további költségek merülnének fel.
Végül is nem kell további árukat vagy szolgáltatásokat nyújtaniuk.
Hosszabb távon, mint például az államadósság esetében általában, a tartozások összege elképzelhetetlen méreteket ölt.
Például egy 100 000 eurós kölcsön évi 8%-os kamat mellett tíz év alatt törlesztés nélkül több mint 215 000 euróra nő, 20
év múlva már 466 000 euró, 50 év múlva pedig hihetetlenül magas, 4,69 millió eurós adósságot kell visszafizetni.
A következő példa azt a hihetetlen vagyont mutatja, amelyet a bankok évszázadokon át
tartó folyamatos hitelnyújtással felhalmozhatnak:
1 kg aranyért, amelyet 250 évre 8%-os kamatra kölcsönöznek, a végén olyan összegű visszafizetés jár, amely
meghaladja a 2024 végéig világszerte bányászott arany teljes mennyiségét (216 265 tonna).
A Bank of England pedig 1694 óta, azaz több mint 330 éve működik.
5. A központi bankok megvédik magukat minden állami igazságszolgáltatástól.
A központi bankok, hogy megvédjék magukat a hatalmas csalás miatt indított jogi eljárásoktól,
óvintézkedéseket tettek a biztonságuk maximalizálása érdekében.
Ez nagyon jól látható a londoni Cityben található Bank of Englandnél, a bázeli Nemzetközi Fizetések
Bankjánál és a frankfurti Európai Központi Banknál.
Tulajdonuk nem tartozik a szomszédos államhoz, területenkívüli, ezért nem tartozik az állam joghatósága alá.
E bankok hatalmi potenciálja nem is lehetne egyértelműbb.
Ezzel biztosították, hogy senki sem vonhatja őket felelősségre.
Ahhoz azonban, hogy ezt a hihetetlenül kiváltságos helyzetet megfelelően kategorizálni tudjuk, fontos, hogy ne közvetlenül
a bankokra, hanem a mögöttük álló bankárokra összpontosítsunk.
Amint az "A Rothschild-összeesküvés" című műsorok 1. és 2. részéből kiderül, a globális pénzügyi és bankrendszert
számos befolyásos szabadkőműves bankárcsalád, például a Rothschildok, Rockefellerek és Warburgok hozták létre.
Ők azok, akik a mai napig irányítják ezt a hatalmas csalárd rendszert, és így kifosztják a világ lakosságát.
Mivel nyilvánvalóan tisztában vannak ezzel a hatalmas bűncselekménnyel, mindent megtettek annak
érdekében, hogy soha ne lehessen őket felelősségre vonni érte.
Ők azok is, akik a háttérből már régóta mindent megtesznek, ami hatalmukban és befolyásukban áll, hogy
elrejtsék a nyilvánosság elől a pénzteremtés mechanizmusát.
Werner professzor szerint például a pénzteremtéssel a közgazdasági tankönyvek a mai napig nem
foglalkoznak megfelelően, és egyetlen képlettel sem írják le.
És mindezt annak ellenére, hogy a pénzmennyiség kiszámításához elengedhetetlenül szükséges.
A közgazdaságtanban a bankokat úgy kezelik, mintha csak egyesek megtakarításait adnák át másoknak.
Ez a megközelítés azonban alapvetően téves - amint azt részletesen kifejtjük.
Mindig voltak olyan szerzők, akik felismerték a pénzteremtés folyamatát, és röviden írtak róla.
Ez a felismerés azonban még nem került be az egyetemeken használt tankönyvekbe.
Ez minden bizonnyal jó okkal történt, mert ahogy Henry Ford autómágnás mondta: "Ha az emberek megértenék a
pénzrendszert, még holnap reggel előtt forradalom lenne".
Következtetés: Az a tény, hogy eddig nagyon kevés ember látott át ezen a csalárd monetáris rendszeren, és hogy nem
szerepel a tankönyvekben, azt mutatja, hogy a bankárok mennyire sikeresen elrejtették a rendszer valódi természetét.
Ez elrejti azt a tényt, hogy az inflációt a pénzteremtés táplálja, anélkül, hogy ezzel
egyidejűleg valódi ellenértéket hoznának létre.
Végül is most már több pénz áll rendelkezésre.
Az emberek tehát többet akarnak vásárolni ebből a pénzből.
Mivel azonban az anyagi javak, szolgáltatások stb. mennyisége nem nőtt, a nagyobb
pénzmennyiséget egyszerűen szétosztják a meglévő javak között.
Ez azt jelenti, hogy az árak emelkednek, és minden egyre drágább lesz.
Németországban például csak a kenyér kilogrammjának ára több mint kétszeresére emelkedett az euró 2002-es bevezetése óta.
Amikor 1948-ban bevezették a D-márkát, az átlagár mindössze 41 pfennig volt, ami ma körülbelül 20 centnek felel meg.
Természetesen a kamatok és a kamatos kamatok költségei, valamint a növekvő adó- és vámterhek, amelyek minden terméket még drágábbá
tesznek, szintén hozzájárultak ehhez a hatalmas áremelkedéshez.
Mivel ez a pénzcsalási rendszer azt jelenti, hogy az államnak az adósságok törlesztésére fordított kiadásai
folyamatosan nőnek, ezért az államnak ennek megfelelően növelnie kell az adókat és a járulékokat.
Németországban ezek a bruttó hazai termék 33,4 %-áról 41,8 %-ára emelkedtek 1960 és 2025 között.
Ez azt jelenti, hogy a Németországban előállított összes áru és szolgáltatás értékének csaknem 42%-át adók és vámok terhelik.
Mindent egybevetve, ez a fejlődés azt eredményezte, hogy az euró csak 2000 óta közel 40 %-ot veszített vásárlóerejéből.
A vásárlóerő-veszteség az ingatlanok esetében a legnagyobb, mivel azok árai aránytalanul nagy mértékben emelkedtek.
Az eredmény az, hogy egyre kevesebb ember engedheti meg magának, hogy saját lakást vásároljon, vagy hogy szinte
egész életében dolgoznia kell, hogy törleszthesse adósságait.
Stephen Mitford Goodson, a dél-afrikai jegybank volt igazgatója "A központi bankok története és az emberiség rabszolgasorba
taszítása" című könyvében nagyon megalapozott bizonyítékokat szolgáltat arra, hogy ezek a fejlemények a központi
banki és kamatcsalási rendszer közvetlen következményei.
Goodson szerint ez végső soron az emberiség teljes elszegényedéséhez és rabszolgasorba taszításához vezet.
Annak érdekében, hogy megállítsuk ezt a katasztrofális fejlődést, most fontos, hogy a fontos
kérdésekkel ismételten nyilvánosan foglalkozzunk:
Miért titkolták el a pénzteremtés elvét olyan sikeresen a nyilvánosság elől, és miért nem tanították a közgazdaságtanban?
Ez újabb jele annak, hogy a pénzügyi maffia az élet minden területére, így az oktatásba és a tudományba is beszivárgott?
A kormányok tétlensége és a vezető médiumok hallgatása ebben a hatalmas csalásban annak a jele, hogy
ők is strómanok vagy akár a bűnszövetkezet részei?
A válasz mindezen kérdésekre minden bizonnyal az egész megtévesztett világ népességét
érdekelné, és a változás helyes irányát jelölné ki.
Végül is az emberiségnek semmire sincs sürgősebb szüksége, mint egy új és igazságos pénzügyi rendszerre, amelyben az önjelölt
szélhámosok nem tömik többé a zsebüket, hanem amelyben a pénzteremtés ismét teljes egészében a szuverén
államok kezében van, és az emberekhez közel álló bankok kamatmentesen nyújtanak kölcsönöket.
Új korszak kezdődött!
Ahogy a tavasz véget vet a tél uralmának, úgy vet véget a fény korszaka a sötétség uralmának!
Ha te is szeretnéd jobbá tenni a világot, akkor légy részese ennek az új korszaknak!
Legyetek világosság és terjesszétek e küldetés fényét azáltal, hogy terjesztitek és beszéltek róla.
De ha rájöttök, hogy egyedül már nem tudjátok tovább csinálni, akkor itt az ideje, hogy egyesítsétek
erőiteket, és együtt legyetek új reménységei ennek a világnak!
Csatlakozzatok tehát hatalmas Kla.TV mozgalmunkhoz, amíg minden sötétségből fény nem
lesz, és új reményt és bátorságot meríthettek!
A https://www.kla.tv/mitwirken oldalon egyedülálló lehetőséged van arra, hogy közvetlenül és egyszerűen hozzájárulj a Kla.TV-hez!
Valami olyasmi, mint a távoli szirénák hangja...
Olyan ez, mint egy hajnali lehelet.
Van egy ős és egy vágyakozás mélyen a szívben
A bizonyosság, hogy egy napon minden rendbe jön.
Ez impotens kolbász szerelemmel párosítva
A szenvedés az, ami gyümölcsként hozza az átalakulást.
Ez a hit a mai új világban
Ki már hangosan énekel az új reggel éjszakáján
És úgy érezzük, hogy eljött az időnk, és készen állunk rá.
És úgy érezzük, hogy eljött az időnk, és haladunk előre.
És úgy érezzük, hogy itt az időnk, és szörfözünk a
Itt az idő, hogy az igazság napvilágra kerüljön
Itt az ideje, hogy a hazugság lelepleződjön.
És a sötétben áskálódók most végre lelepleződnek!
Itt az ideje, hogy a nemzetek felemelkedjenek, mint az igazságosság napja és holdja.
Eljött az idő, amikor felnőtté válunk, és mindenki felébred a tévés álmából.
Itt az idő, hogy az igazság napvilágra kerüljön
Itt az ideje, hogy a hazugság lelepleződjön.
És a sötétben áskálódók most végre lelepleződnek!
Itt az ideje, hogy a nemzetek felemelkedjenek, mint az igazságosság napja és holdja.
Eljött az idő, amikor felnőtté válunk, és mindenki felébred a tévés álmából.
Itt az idő, hogy az igazság napvilágra kerüljön
Itt az ideje, hogy a hazugság lelepleződjön.
Most!