Statistika įžūliai klastojama siekiant įrodyti, kad Skandinavijoje ir Lotynų Amerikoje tariamai išnaikinti tymai skiepijant.
Tačiau lieka klausimas, kaip galima taip manipuliuoti ligų statistiniais duomenimis, kad poliomielitas atrodė išnaikintas
netrukus po to, kai buvo pradėtos skiepijimo kampanijos?
Kokios gudrybės naudojamos reklamuojant skiepus nuo gripo ir nurodant visiškai išpūstą tariamų mirčių nuo gripo skaičių?
Žiniasklaida, sveikatos apsaugos institucijos ir kitos oficialios įstaigos jau kelis dešimtmečius tvirtina, kad
vokiečiai dėl savo skepticizmo skiepijant kelia grėsmę pasauliniam tikslui - išnaikinti tymus.
Jei norite padidinti žmonių pasitikėjimą skiepais, kodėl nepateikite tikrų, aiškių, nemanipuliuotų skaičių?
Kartas nuo karto esame indoktrinuojami tikėjimu:
"Skiepai yra viena svarbiausių ir veiksmingiausių prevencinių priemonių medicinoje.
Pasiekus aukštą skiepijimo lygį, galima regioniniu mastu išnaikinti atskirus ligų sukėlėjus
ir galiausiai juos išnaikinti visame pasaulyje."
Bet ar tai tiesa? O gal šis tikėjimas skiepais tėra mitas?
Paulio Erlicho institutas savo interneto svetainėje įspėja:
"(Apie vakcinas) sklando daugybė mitų, pusiau tiesos ir tikslingos dezinformacijos (...)."
Šioje laidoje Kla.TV atskleidžia kai kuriuos plaukus keliančius mitus ir sąmoningą dezinformaciją apie skiepus.
Tačiau šiuos mitus ir dezinformaciją paprastai skleidžia tos pačios organizacijos, kurios
teigia kovojančios su dezinformacija ir mitais.
1 mitas: Sėkmingai išnaikinti tymus pasitelkus vakcinacijos programas?
Programoje "99 % sumažėjo mirčių nuo tymų PRIEŠ pradedant skiepyti - mirčių statistika atskleidžia farmacijos pramonės
propagandinį triuką" Kla.TV jau parodė, kad ne skiepai, o pagerėjęs gyvenimo lygis ir su juo susijusi
geresnė mityba, pagerėjusi higiena ir t. t. l. lėmė tokių ligų, kaip tymai, sumažėjimą.
Todėl mirtingumas nuo daugelio anksčiau baimę kėlusių ligų sumažėjo beveik iki nulio dar prieš pradedant skiepyti.
Tai turi pripažinti net ir atkakliausi skiepų šalininkai.
Tačiau jie pabrėžia, kad norint įvertinti skiepų veiksmingumą, reikia atsižvelgti ne į mirties
atvejus, o į ligos atvejus prieš ir po skiepijimo.
Visapusiška imunizacija leido smarkiai sumažinti tymų atvejų skaičių arba net visiškai išnaikinti tymus daugelyje šalių.
Bet ar tikrai taip yra? Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad pateikti skaičiai ir statistiniai
duomenys iš tiesų byloja apie skiepų sėkmę.
Pavyzdžiui, RKI teigia: "PSO duomenimis, dėl skiepijimo nuo tymų 2000-2024 m. visame pasaulyje perduodamų
tymų atvejų skaičius sumažėjo 71 proc. - nuo maždaug 38 mln. iki maždaug 11 mln. atvejų."
Vikipedijoje teigiama: "Skiepai praeityje labai sumažino (tymų) atvejų skaičių - nuo 1980
iki 2013 m. jų sumažėjo daugiau kaip 95 %."
Pietų ir Šiaurės Amerikos žemynuose tymų beveik nėra - manoma, kad taip yra dėl nuoseklių skiepijimo programų.
Suomija taip pat ne kartą pabrėžta teigiamai.
"Süddeutsche Zeitung" rašo: "Kalbant apie skiepus, ekspertai su susižavėjimu žvelgia į Suomiją.
Ši Skandinavijos šalis pirmoji pasaulyje (...) išnaikino tymus (...). 1996 m. Suomijoje tymų nebeliko (...)."
Bet ne veltui sakoma:
"Netikėkite jokiais statistiniais duomenimis, kurių patys nesuklastojote."
Gali būti, kad susirgimų tymais skaičius smarkiai sumažėjo ne dėl visoje šalyje vykdomų
skiepijimo programų, o dėl visai kitų priežasčių.
Todėl "Kla.TV" atidžiau apžvelgė skaičius ir statistiką.
VEIKSNIAI, DARANTYS ĮTAKĄ STATISTIKAI
1. gydytojų elgesys teikiant ataskaitas
Jei gydytojas susiduria su pacientu, kuris buvo paskiepytas nuo tymų, jis gali būti kur kas atsargesnis ir atidesnis
tikrindamas, ar pacientas iš tikrųjų serga tymais, pavyzdžiui, atlikdamas papildomą laboratorinį tyrimą.
Kita vertus, neskiepytam pacientui, kuriam pasireiškia tymų simptomai, gydytojas daug greičiau diagnozuos
tymus ir tikriausiai atsisakys laboratorinio tyrimo.
Taigi kuo daugiau pacientų skiepijasi, tuo rečiau gydytojas diagnozuoja tymus ir laukia laboratorinio patvirtinimo.
Esant aukštam imunizacijos lygiui, tymų atvejų statistikoje bus mažiau.
Tačiau šiuo faktu tik iš dalies galima paaiškinti tariamą tymų "išnaikinimą" Lotynų Amerikos šalyse ar Suomijoje.
2. manipuliavimas statistiniais duomenimis, skirtingai registruojant tymų atvejus
Kadangi tymus galima lengvai supainioti su kitomis odos bėrimo ligomis, tokiomis kaip raudonukė ar skarlatina,
laboratorijoje dažnai tikrinama, ar tai tikrai tymai.
Daugumos ištirtų įtariamų tymų atvejų paprastai negalima patvirtinti laboratorijoje.
Dažnai net 10 %, o kartais net mažiau nei 3 % tymų atvejų patvirtinama laboratoriškai.
Pavyzdžiui, Anglijos duomenys rodo, kad kartais tik 0,3 proc. atvejų buvo galima patvirtinti laboratorijoje.
Toks didelis skirtumas tarp įtariamų ir laboratoriškai patvirtintų atvejų yra didelis manipuliavimo potencialas.
Priklausomai nuo to, ar į statistiką įtraukiami visi (įtariami) tymų atvejai, ar registruojamas tik laboratoriškai
patvirtintų tymų atvejų skaičius, kuris kartais būna 10 ar 100 kartų mažesnis, tymų atvejų skaičius labai kinta.
Kai kuriose šalyse registruojami tik laboratoriškai patvirtinti tymų atvejai, o kitose šalyse į
statistiką įtraukiami visi įtariami tymų atvejai.
Į tai reikia atsižvelgti lyginant skirtingas šalis.
Tymų atvejų statistiką galima suklastoti registruojant tik laboratoriškai patvirtintus tymų atvejus
nuo tam tikro laiko, bet atskirai to nenurodant.
Tuomet tymų atvejų skaičius nuo vienų metų staiga sumažėja iki vienos dešimtosios, vienos šimtosios ar net vienos tūkstantosios.
Tada tai gali būti parduodama kaip skiepijimo sėkmės įrodymas.
Kažką panašaus iš tikrųjų galima pastebėti.
Daugelyje šalių 1980-2010 m. tymų atvejų skaičius staiga ir staigiai sumažėjo, dažnai iš vienų metų į kitus.
Pavyzdžiui, 2005 m. Turkijoje užregistruota 6 200 tymų atvejų; 2006 m. staiga užregistruoti
tik 34 atvejai, o dar po metų - tik 3 atvejai.
Kaip matyti iš oficialaus dokumento "OECD Health Statistics 2022", , 2005 m. Turkijoje buvo nuspręsta, kad nuo šiol bus
registruojami tik laboratoriškai patvirtinti tymų atvejai.
Suomijoje, kuri visada giriama, nes dėl skiepų tymai ten buvo išnaikinti, nuo 1 032 atvejų 1989 m. iki 3 atvejų 1990 m. .
1987 m. buvo nuspręsta į statistiką įtraukti tik laboratoriškai patvirtintus atvejus, o
nuo 1990 m. tai buvo nuosekliai įgyvendinama.
Nuo to laiko vietoj ankstesnių triženklių-keturženklių skaičių įrašomi tik vienženkliai skaičiai.
Dešimtajame dešimtmetyje vis dar buvo keturženklis įtariamų atvejų skaičius, tačiau į statistiką buvo įtraukiami
tik tie atvejai, kurie buvo patvirtinti laboratorijoje.
Didžiojoje Britanijoje 1997 m. statistikoje buvo užregistruoti 4844 tymų atvejai, tačiau
1998 m. staiga užregistruoti tik 74 atvejai.
Madagaskare tymų atvejų skaičius sumažėjo nuo 35 558 atvejų 2004 m. iki tik 2 atvejų 2006 m. .
Čilėje 1991 m. užregistruoti 2 098 atvejai, o kitais metais - tik 1 atvejis.
Belgijoje 1997 m. užregistruoti 3 869 tymų atvejai, tačiau kitais metais nebuvo užregistruotas nė vienas tymų atvejis.
Tą patį galima pastebėti tokiose šalyse kaip Kuba , Hondūras , Ekvadoras , Dominikos
Respublika , Kanada , Švedija , Norvegija ir JAV .
Tokio staigaus statistinių duomenų sumažėjimo negalima paaiškinti geriausia vakcinacijos kampanija.
Netgi masinė imunizacija geriausiu atveju galėtų lemti lėtesnį, nuolatinį mažėjimą.
Tačiau šiuos duomenų šuolius galima lengvai paaiškinti tuo, kad nuo tam tikro laiko atitinkamose šalyse į
statistiką įtraukiami tik laboratoriškai patvirtinti atvejai.
PSO apie tai neužsimena. Vietoj to ji mėgsta minėti šias šalis kaip pavyzdį ir tariamos imunizacijos nuo tymų sėkmės įrodymą.
Tačiau šis susirgimų skaičiaus mažėjimas niekaip nesusijęs su skiepais.
Žmonės nevengia akivaizdžių klastočių, kad išlaikytų mitą, jog dėl skiepų sumažėjo tymų
atvejų. Tai rodo ir toliau pateiktas grafikas.
Jis paimtas iš 2011 m. Panamerikos sveikatos organizacijos (PAHO), kuri yra tam tikra PSO suborganizacija
Lotynų Amerikos šalims, Power Point prezentacijos "Tymų ir raudonukės likvidavimo siekimas ir palaikymas" .
Tai ataskaita apie tymų likvidavimo programą Lotynų Amerikos šalyse.
Grafikas skirtas iliustruoti didžiulę vakcinacijos sėkmę naikinant tymus.
Negalima nepaminėti ir po grafiku esančios paryškintos nuorodos, kad ši tymų likvidavimo programa esą padėjo
išvengti 3,2 mln. tymų atvejų ir 16 000 mirčių nuo tymų bei sutaupyti 208 mln. JAV dolerių gydymo išlaidų.
Ankstesnėje 2010 m. ataskaitos versijoje buvo parodyta ta pati diagrama; Y ašis taip pat buvo pažymėta "Patvirtinti atvejai".
Tačiau ten taip pat buvo dvi mažos žvaigždutės su užrašu apačioje kairėje:
"Iki 1995 m. užregistruoti atvejai" - t. y. "atvejai, apie kuriuos pranešta iki 1995 m.".
Paprastai tariant: iki 1995 m. grafike rodomi užregistruoti (įtariami) tymų atvejai,
o nuo 1995 m. - tik "patvirtinti" atvejai.
Žinoma, tokių atvejų staiga pasitaiko kur kas mažiau.
Pastraipa, kurioje buvo nuoroda į 1995 m. pakeistą registraciją, naujesnėje versijoje buvo tiesiog praleista.
Tai atskleidęs Wolframas Klingele teisingai vadina šį visiškai suklastotą grafiką "įžūliu
iškraipymu", kuris, deja, nėra pavienis atvejis šioje temoje.
Todėl nuolat minimi tariami skiepijimo nuo tymų laimėjimai patys savaime yra mitai ir dezinformacija, nes jie
grindžiami manipuliavimu statistiniais duomenimis, klaidinančia informacija ir įžūliu klastojimu.
Nepaisant to, PSO, sveikatos priežiūros institucijos ir žiniasklaida nesiliauja tvirtinti, kad Vokietija dėl tariamo
vakcinacijos nuovargio kelia grėsmę pasauliniam tikslui - išnaikinti tymus, nes Vokietijoje tymų atvejų
yra gerokai daugiau nei pramoninėse šalyse, pavyzdžiui, Suomijoje ar Lotynų Amerikos šalyse.
Tačiau nepaminėta, kad, priešingai nei Suomijoje ar Lotynų Amerikoje, Vokietijoje į statistiką taip
pat įtraukiami atvejai be laboratorinio patvirtinimo.
2 mitas: oralinė vakcina išnaikino poliomielitą
Laboratorinis patvirtinimas - ne vienintelė sritis, kurią galima apgauti.
Liga taip pat gali beveik visiškai išnykti nuo vienų metų iki kitų pakeitus ligos apibrėžtį.
Poliomielitas yra puikus praktinis tokio statistinio sukčiavimo pavyzdys:
BMG ir RKI teigia: "Vokietijoje jau daugiau kaip 25 metus niekas neužsikrėtė poliomielitu.
Skiepijimas, pradėtas taikyti XX a. septintojo dešimtmečio pradžioje, atliko svarbų vaidmenį išnaikinant poliomielitą. (...)
1962 m. pradėta plačiai naudoti gyva poliomielito vakcina, kuri buvo skiepijama per burną, naudojant cukraus gabalėlį.
"Skiepai yra saldūs, o poliomielitas - žiaurus", - toks buvo šūkis.
Nuo to laiko poliomielito atvejų šioje šalyje mažėja."
"1961 m. Vokietijos Federacinėje Respublikoje poliomielitu sirgo beveik 4700 vaikų, o 1965 m. - mažiau nei 50 vaikų.
Nuo 1990 m. Vokietijoje nebepasitaikė nė vienos laukinių poliovirusų sukeltos ligos."
Jei pažvelgsite atidžiau, pamatysite tokį vaizdą:
Prieš pradedant skiepyti nuo poliomielito, atvejai, kai paralyžiaus simptomai pasireikšdavo tik
vieną dieną, buvo registruojami kaip poliomielitas.
Pradėjus skiepyti, buvo pakeisti diagnostikos kriterijai, todėl nuo šiol poliomielitu buvo laikomi tik tie
atvejai, kuriems per 60 dienų pasireiškė paralyžiaus simptomai.
Tuo pat metu lengvesni atvejai, kurie anksčiau buvo registruojami kaip poliomielitas ir anksčiau sudarė didžiąją dalį
poliomielito atvejų, dabar buvo registruojami kaip įvairios kitos ligos, pavyzdžiui, "ūminis vangus paralyžius (ŪVP)".
Taigi poliomielitas nebuvo išnaikintas, tik buvo sugalvoti skirtingi poliomielito pavadinimai, todėl
statistikoje beveik nėra "tikrų" poliomielito atvejų.
Vien dėl šių ligos apibrėžimo pakeitimų poliomielito atvejų "ant popieriaus" praktiškai per naktį smarkiai
sumažėjo - žinoma, tai visiškai nesusiję su imunizacija.
Tačiau įrodyta, kad pati oralinė vakcinacija ne kartą sukėlė poliomielito atvejų, įskaitant mirties atvejus.
Be to, milijonams žmonių visame pasaulyje buvo suleista poliomielito vakcinų, kurios buvo
užkrėstos vėžį sukeliančiu beždžionių virusu SV40.
Poliomielitas nėra pavienis atvejis. Yra ir kitų ligų, kurios staiga buvo pavadintos kitaip ir taip išnyko iš statistikos.
Visai nesenas pavyzdys - gripas.
2020-2022 m. gripo atvejų beveik neužregistruota.
Tuo metu visi, kuriems pasireiškė peršalimo simptomai, buvo tiriami dėl koronaviruso.
Jei testas buvo teigiamas, gripo virusų paieška buvo nutraukta, o atvejis užregistruotas kaip "teigiamas koronaviruso atžvilgiu".
Nebuvo išskirta, ar pacientas buvo "užsikrėtęs" koronavirusu, ar "nuo" koronaviruso, ar miręs.
Todėl beveik visi gripo atvejai buvo paprasčiausiai užregistruoti kaip Covid atvejai ir taip išnyko iš gripo statistikos.
3 mitas: Kasmet tūkstančiai žmonių miršta nuo gripo
Kai koronaviruso isterija vėl atslūgo, sugrįžo ir gripas, ir skiepų nuo gripo reklama.
Prieš gripui beveik išnykstant iš statistikos per "karūnos metus", žiniasklaida ne kartą nurodė
penkiaženklį mirčių nuo gripo skaičių per metus.
Pavyzdžiui, žurnalas "Stern" prieš dešimt metų rašė:
"Kasmet nuo jos miršta nuo 5000 iki 10 000 žmonių.
2014-2015 m. žiemą Roberto Kocho institutas Vokietijoje suskaičiavo net 21 300 mirčių nuo gripo. (...)
Tai, kad tiek daug žmonių miršta nuo gripo, neturėtų būti tiesa.
Nes nuo gripo virusų galima skiepytis."
Roberto Kocho institutas (RKI) nurodo panašius skaičius.
Šie skaičiai dažnai naudojami baimei kurstyti, kad skiepai nuo gripo būtų parduodami kaip išeitis.
Tuo tarpu Federalinis statistikos biuras nurodo tik 79 mirties nuo gripo atvejus 2014 m. ir 700 mirčių 2015 m., t.
y. ne penkiaženklius skaičius, o tik 2-3 ženklų skaičius.
Sudėjus šiuos du skaičius gauname 779 mirties nuo gripo atvejus 2014-2015 m. žiemą, bet ne 21 300.
1998-2016 m. Federalinė statistikos tarnyba kasmet užregistruodavo tik kelis šimtus mirčių nuo gripo,
o kai kuriais atvejais tik 70-80 mirčių per metus.
Kaip galima paaiškinti skirtumą tarp tariamų 10 000-20 000 mirčių nuo gripo per metus ir
faktinio užregistruotų mirčių nuo gripo skaičiaus?
Kodėl RKI pateikti ir žiniasklaidoje cituojami skaičiai yra daug didesni nei Federalinės statistikos tarnybos duomenys?
Wolframas Klingele, "Infekcinių ligų ir skiepų" specialistas, įtaria, kad taip yra dėl ligos "gripas" apibrėžimo
ir jos kategorizavimo, t. y. dėl "gripo" ir "pneumonijos" , t. y. plaučių uždegimo, kategorijų sumaišymo.
Iki 1997 m. federalinėse sveikatos ataskaitose kategorija "Mirtys nuo gripo ir plaučių uždegimo" egzistavo kartu su
kategorija "Mirtys nuo gripo". Wolframas Klingele išsiaiškino:
"Tačiau nuo 1998 m. nedidelis žodelis buvo tyliai ir slaptai pakeistas, ir jau galima rengti gražias antraštes apie tai, kiek
tūkstančių mirčių neva kasmet miršta nuo gripo, ir raginti žmones, jei įmanoma, skiepytis nuo gripo virusų,
nes: Nuo 1998 m. paprastai tai vadinama nebe "gripas su plaučių uždegimu", o "gripas ir plaučių uždegimas"!
Žodį "su" pakeitus jungtimi "ir", skaičiai šioje kategorijoje labai pasikeičia (...)" ].
"Taigi didelis mirčių nuo plaučių uždegimo skaičius dabar netiesiogiai siejamas su mirtimis nuo gripo dėl žodžio "ir"!
Iš 60 mirčių nuo "gripo ir plaučių uždegimo" (...) 1997 m. tapo 17 501 mirtimi nuo "gripo ir plaučių uždegimo" (...) 1998 m.!
Šį veiksmą liaudiškai galima vadinti "rankų miklumu".
Lygiai taip pat būtų galima atitinkamai suskirstyti į kategorijas, pavyzdžiui: "Gripas ir mirtini eismo įvykiai..." ].
Šis "rankos mostas" nuo 2001 m. buvo naudojamas ne tik Vokietijoje, bet ir JAV.
Straipsnyje: "Ar JAV mirtingumo nuo gripo rodikliai yra daugiau PR nei mokslas?" , išspausdintame žurnale "British Medical
Journal", Piteris Doši (Peter Doshi) parodo, kad JAV mirtingumo nuo gripo skaičiai yra pernelyg aukšti, nes
mirtingumas nuo gripo ir plaučių uždegimo yra apibendrintas.
Siekiant gauti daug didesnį gripo atvejų skaičių, Vokietijoje ir JAV mirtingumo statistikoje
buvo sumaišytos gripo ir pneumonijos kategorijos.
Dėl šio suklastoto skaičiaus, kad per metus tariamai miršta nuo gripo 15-20 000 žmonių, žmonės yra
klaidinami ir palaikomi baimėje, siekiant padidinti jų norą skiepytis nuo sezoninio gripo.
Kadangi skiepytis nuo gripo reikia kasmet, tai yra pelninga verslo galimybė.
Mieli žiūrovai! Dažnai tai tik mažytė manipuliacija:
Žodis "ir" vietoj "su", trūkstama žvaigždutė, kuri turėtų reikšti registracijos pakeitimą, arba sveikatos priežiūros
institucijų nepastebėtas diagnostikos kriterijų pakeitimas.
Tačiau šios smulkios detalės yra labai svarbios:
Jie ir toliau klaidingai reklamuoja skiepus kaip svarbiausią ir veiksmingiausią profilaktikos priemonę.
Pavyzdžiui, mirčių nuo gripo skaičius dirbtinai ekstrapoliuojamas, o vakcinų sukeltų sužalojimų skaičius sumenkinamas.
Jei skiepai iš tiesų veiktų taip gerai, kaip nuolat teigiama, nereikėtų iškraipyti skaičių, o teigiama
įtaka būtų matoma skaičiuose be jokių manipuliacijų.
Taip pat nereikėtų kelti ligos baimės, kaip, pavyzdžiui, gripo atveju, dirbtinai ekstrapoliuojant skaičius.
Nes jei kortos būtų atverstos ir skiepų poveikis iš tiesų būtų toks geras, dauguma žmonių
skiepytųsi savanoriškai - ne iš baimės, o iš įsitikinimo.
Jei norite padidinti žmonių pasitikėjimą skiepais, kodėl nepateikite teisingų,
aiškių, nemanipuliuotų skaičių ir statistikos?
O gal nėra jokių skiepų veiksmingumo įrodymų, kurie nebūtų susiję su sukčiavimu, manipuliacijomis ar rankų miklumu?
Tai, kad tokia apgaulinga sistema galėjo išlikti šimtmečius, buvo įmanoma tik todėl, kad ją palaikė
galinga propaganda ir užnugaryje veikiantys tinklai.
Daugiau informacijos apie tai galima rasti Vetopedia.org ir Kla.TV laidoje apie Robertą Kochą ir
Louis Pasteurą , taip pat PSO laidoje "Kla.TV".