Štatistiky sa bezostyšne falšujú, aby sa dokázalo údajné odstránenie osýpok očkovaním v Škandinávii a Latinskej Amerike.
Otázkou však zostáva, ako bolo možné zmanipulovať štatistiky chorôb tak, že sa detská obrna krátko po
zavedení očkovacích kampaní zdala byť eradikovaná?
Akým spôsobom sa propaguje očkovanie proti chrípke s úplne nadsadeným počtom údajných úmrtí na chrípku?
Masmédiá, zdravotnícke úrady a iné oficiálne orgány už desaťročia tvrdia, že Nemci svojím skepticizmom voči
očkovaniu ohrozujú celosvetový cieľ vykoreniť osýpky.
Ak chcete zvýšiť dôveru ľudí v očkovanie, prečo nepredložíte pravdivé, jasné a nezmanipulované údaje?
Znovu a znovu sme indoktrinovaní presvedčením:
"Očkovanie patrí medzi najdôležitejšie a najúčinnejšie preventívne opatrenia v medicíne.
Ak sa dosiahne vysoká miera zaočkovanosti, je možné jednotlivé patogény regionálne
eliminovať a nakoniec ich eradikovať celosvetovo."
Ale je to pravda? Alebo je táto viera v očkovanie len mýtus?
Inštitút Paula Ehrlicha na svojej webovej stránke upozorňuje:
"(O vakcínach) koluje množstvo mýtov, poloprávd a cielených dezinformácií (...)."
Kla.TV v tomto programe odhaľuje niektoré mýty a zámerné dezinformácie o očkovaní, ktoré sú až zarážajúce.
Tieto mýty a dezinformácie však zvyčajne šíria tie isté organizácie, ktoré
tvrdia, že bojujú proti dezinformáciám a mýtom.
Mýtus 1: Úspešná eradikácia osýpok prostredníctvom očkovacích programov?
V programe "99% pokles úmrtí na osýpky PRED začiatkom očkovania - štatistiky úmrtí odhaľujú propagandistický trik farmaceutického
priemyslu" už Kla.TV ukázala, že to nebolo očkovanie, ale zlepšenie životnej úrovne a s tým spojená lepšia výživa, zlepšenie
hygieny atď., čo viedlo k poklesu chorôb, ako sú osýpky.
V dôsledku toho klesla úmrtnosť na mnohé predtým obávané choroby prakticky na nulu ešte pred zavedením očkovania.
To musia pripustiť aj tí najzarytejší zástancovia očkovania.
Zdôrazňujú však, že na posúdenie účinnosti očkovania sa nesmú brať do úvahy úmrtia, ale
prípady ochorení pred a po zavedení očkovania.
Komplexné očkovanie viedlo k drastickému zníženiu počtu prípadov osýpok alebo dokonca k
ich úplnému odstráneniu v mnohých krajinách.
Ale je to naozaj tak? Na prvý pohľad sa zdá, že prezentované čísla a štatistiky skutočne hovoria v prospech úspešnosti očkovania.
RKI napríklad uvádza: "Podľa WHO sa odhadovaný počet prípadov osýpok prenesených na celom svete znížil v rokoch 2000
až 2024 o 71 %, z približne 38 miliónov na približne 11 miliónov prípadov, a to vďaka očkovaniu proti osýpkam."
Wikipédia tvrdí: "Očkovanie v minulosti výrazne znížilo počet prípadov (osýpok), v rokoch 1980 až 2013 o viac ako 95 %."
Južná a severná Amerika je prakticky bez osýpok - dôvodom sú údajne dôsledné očkovacie programy.
Fínsko je tiež opakovane vyzdvihované v pozitívnom svetle.
Süddeutsche Zeitung píše: "Pokiaľ ide o očkovanie, odborníci s obdivom hľadia na Fínsko.
Táto škandinávska krajina ako prvá na svete (...) odstránila osýpky (...). V roku 1996 bolo Fínsko bez osýpok (...)."
Ale nie nadarmo sa hovorí:
"Neverte žiadnym štatistikám, ktoré ste si sami nesfalšovali."
Je možné, že počet prípadov osýpok sa drasticky znížil nie vďaka celonárodným očkovacím programom, ale z úplne iných dôvodov.
Kla.TV sa preto pre vás bližšie pozrela na čísla a štatistiky.
FAKTORY OVPLYVŇUJÚCE ŠTATISTIKU
1. správanie lekárov
Ak sa lekár stretne s pacientom, ktorý bol očkovaný proti osýpkam, môže byť oveľa opatrnejší a obozretnejší
pri kontrole, či pacient skutočne má osýpky - napríklad vykonaním dodatočného laboratórneho testu.
Na druhej strane, u neočkovaného pacienta s príznakmi osýpok lekár diagnostikuje osýpky oveľa rýchlejšie
a pravdepodobne upustí od laboratórneho vyšetrenia.
Takže čím viac pacientov je zaočkovaných, tým menej často lekár diagnostikuje "osýpky" - a čaká na laboratórne potvrdenie.
Vďaka vysokej miere imunizácie bude v štatistikách menej prípadov osýpok.
Táto skutočnosť však môže len čiastočne vysvetliť údajné "vykorenenie" osýpok v
krajinách Latinskej Ameriky alebo vo Fínsku.
2. manipulácia so štatistikami prostredníctvom odlišnej registrácie prípadov osýpok
Keďže osýpky sa dajú ľahko zameniť s inými kožnými vyrážkami, ako sú rubeola alebo šarlach, často
sa laboratórne overuje, či ide skutočne o osýpky.
Väčšinu vyšetrených prípadov podozrenia na osýpky zvyčajne nemožno laboratórne potvrdiť.
Často sa laboratórne nepotvrdí ani 10 %, niekedy dokonca menej ako 3 % prípadov osýpok.
Údaje z Anglicka napríklad ukazujú, že niekedy sa v laboratóriu podarilo potvrdiť len 0,3 % prípadov.
Tento veľký rozdiel medzi podozrivými prípadmi a laboratórne potvrdenými prípadmi v
sebe skrýva veľký potenciál pre manipuláciu.
V závislosti od toho, či sa v štatistikách objavia všetky (podozrivé) prípady osýpok, alebo sa eviduje len počet
laboratórne potvrdených prípadov osýpok, ktorý je niekedy 10 až 100-krát nižší, sa počet prípadov osýpok veľmi mení.
Niektoré krajiny zaznamenávajú len laboratórne potvrdené prípady osýpok, zatiaľ čo v iných krajinách
sú do štatistík zahrnuté všetky podozrivé prípady.
Pri porovnávaní rôznych krajín je potrebné túto skutočnosť zohľadniť.
Štatistiky o prípadoch osýpok môžu byť sfalšované tak, že sa od určitého času registrujú len laboratórne
potvrdené prípady osýpok, ale neuvádza sa to samostatne.
Potom počet prípadov osýpok zrazu klesne z roka na rok na desatinu, stotinu alebo dokonca tisícinu.
To sa potom môže predávať ako úspech očkovania.
Niečo také možno skutočne pozorovať.
V mnohých krajinách došlo v rokoch 1980 až 2010 k náhlemu a prudkému poklesu počtu prípadov osýpok, často z roka na rok.
Napríklad v roku 2005 bolo v Turecku zaznamenaných 6 200 prípadov osýpok, v roku 2006 to bolo
náhle len 34 prípadov a o rok neskôr len 3 prípady.
Ako vyplýva z oficiálneho dokumentu "OECD Health Statistics 2022", , v Turecku bolo v roku 2005
rozhodnuté, že s okamžitou platnosťou sa budú registrovať len laboratórne potvrdené prípady osýpok.
Vo Fínsku, ktoré je vždy chválené, pretože osýpky tam boli potlačené vďaka očkovaniu, došlo k skokovému nárastu z
1 032 prípadov v roku 1989 na iba 3 prípady v roku 1990 .
V roku 1987 bolo rozhodnuté uvádzať v štatistikách len laboratórne potvrdené prípady, čo
sa zrejme dôsledne uplatňovalo od roku 1990.
Odvtedy sa namiesto predchádzajúcich troj- až štvormiestnych čísel zaznamenávajú len jednociferné čísla.
V 90. rokoch 20. storočia sa ešte stále vyskytovali štvorciferné počty podozrivých prípadov, ale do štatistík
boli zahrnuté len tie, ktoré boli potvrdené v laboratóriu.
Vo Veľkej Británii bolo v roku 1997 v štatistikách zaznamenaných 4 844 prípadov osýpok,
ale v roku 1998 to bolo náhle len 74 prípadov.
Na Madagaskare klesol počet prípadov osýpok z 35 558 v roku 2004 na iba 2 prípady v roku 2006 .
V Čile bolo v roku 1991 zaznamenaných 2 098 prípadov a v nasledujúcom roku len 1 prípad.
V Belgicku bolo v roku 1997 zaznamenaných 3 869 prípadov osýpok, ale v nasledujúcom roku ani jeden prípad.
To isté možno pozorovať v krajinách ako Kuba , Honduras , Ekvádor , Dominikánska republika , Kanada , Švédsko , Nórsko a USA .
Takéto náhle poklesy štatistík nemožno vysvetliť ani najlepšou očkovacou kampaňou.
Dokonca aj masová imunizácia by mohla priniesť nanajvýš pomalší, kontinuálny pokles.
Tieto skoky v údajoch sa však dajú ľahko vysvetliť tým, že od určitého momentu sú v príslušných krajinách do
štatistík zahrnuté len laboratórne potvrdené prípady.
WHO sa o tom nezmieňuje. Namiesto toho rada uvádza tieto krajiny ako príklad a dôkaz údajného úspechu imunizácie proti osýpkam.
Tento pokles počtu prípadov však vôbec nesúvisí s očkovaním.
Ľudia sa teda nevyhýbajú zjavným falzifikátom, aby udržali mýtus, že očkovanie znížilo počet
prípadov osýpok. Dokazuje to aj nasledujúci graf.
Pochádza z prezentácie v Power Pointe "Dosiahnutie a udržanie eliminácie osýpok a ružienky" z roku 2011, ktorú
vypracovala Panamerická zdravotnícka organizácia (PAHO), akási suborganizácia WHO pre krajiny Latinskej Ameriky .
Toto je správa o programe eliminácie osýpok v krajinách Latinskej Ameriky.
Graf má ilustrovať veľké úspechy očkovania pri eliminácii osýpok.
Nemal by sa vynechať ani tučný odkaz pod grafom, že tento program eliminácie osýpok údajne zabránil 3,2 miliónom
prípadov osýpok a 16 000 úmrtiam na osýpky a ušetril 208 miliónov amerických dolárov na nákladoch na liečbu.
V predchádzajúcej verzii správy z roku 2010 bol zobrazený rovnaký graf; os Y bola tiež označená ako "Potvrdené prípady".
Boli tam však aj dve malé hviezdičky s horným indexom a poznámka vľavo dole:
"Pred rokom 1995, nahlásené prípady" - t. j. "prípady nahlásené pred rokom 1995".
Zjednodušene: Pred rokom 1995 graf zobrazuje nahlásené (podozrivé) prípady osýpok, od roku 1995 len "potvrdené" prípady.
Samozrejme, zrazu je tých prípadov oveľa menej.
Poznámka pod čiarou, ktorá odkazovala na zmenenú registráciu z roku 1995, bola v novšej verzii jednoducho vynechaná.
Wolfram Klingele, ktorý to odhalil, správne nazýva túto úplne sfalšovanú grafiku "bezostyšným
zavádzaním", čo, žiaľ, nie je v tejto téme ojedinelý prípad.
Údajné úspechy očkovania proti osýpkam, ktoré sa opakovane spomínajú, sú teda samy o sebe mýtom a dezinformáciou,
pretože sú založené na manipulácii so štatistikami, zavádzajúcich informáciách a nehanebných falzifikátoch.
Napriek tomu sa WHO, zdravotnícke orgány a masmédiá nikdy neunavia tvrdiť, že Nemecko ohrozuje celosvetový cieľ eradikácie
osýpok kvôli údajnej únave z očkovania, keďže v Nemecku je podstatne viac prípadov osýpok v porovnaní s priemyselnými
krajinami, ako je Fínsko alebo krajiny Latinskej Ameriky.
Na rozdiel od Fínska alebo Latinskej Ameriky sa však v Nemecku do štatistík zahŕňajú aj prípady bez laboratórneho potvrdenia.
Mýtus 2: Orálna vakcína zlikvidovala detskú obrnu
Potvrdenie laboratória nie je jediná oblasť, ktorú možno oklamať.
Choroba môže tiež takmer úplne vymiznúť z jedného roka na druhý zmenou definície choroby.
Výborným praktickým príkladom takéhoto štatistického podvodu je detská obrna:
BMG a RKI uvádzajú: "V Nemecku sa už viac ako 25 rokov nikto nenakazil detskou obrnou.
Očkovanie, ktoré bolo zavedené začiatkom 60. rokov 20. storočia, zohralo kľúčovú úlohu pri eradikácii detskej obrny. (...)
V roku 1962 sa rozšírila živá vakcína proti poliomyelitíde, ktorá sa podávala orálne pomocou kúska cukru.
"Očkovanie je sladké, detská obrna je krutá," znelo heslo.
Odvtedy je detská obrna v tejto krajine na ústupe."
"Kým v roku 1961 ochorelo v Nemeckej spolkovej republike na detskú obrnu takmer 4 700
detí, v roku 1965 to bolo už menej ako 50 detí.
Od roku 1990 sa v Nemecku nevyskytli žiadne ďalšie ochorenia spôsobené divokými poliovírusmi."
Ak sa pozriete bližšie, objaví sa nasledujúci obrázok:
Pred zavedením očkovania proti detskej obrne sa ako detská obrna registrovali prípady, pri
ktorých sa príznaky ochrnutia vyskytli len v jeden deň.
Po zavedení očkovania sa zmenili diagnostické kritériá, takže od tohto momentu sa za detskú obrnu považovali len
tie prípady, ktoré mali príznaky ochrnutia počas 60 dní.
Zároveň sa ľahšie prípady, ktoré sa predtým zaznamenávali ako detská obrna a predtým tvorili väčšinu prípadov
detskej obrny, teraz zaznamenávali pod rôznymi inými chorobami, ako napríklad "akútna ochabnutá paralýza (AFP)".
Obrne sa teda nepodarilo vyhubiť, len sa vymysleli rôzne názvy pre detskú obrnu, takže v štatistikách sa
takmer nevyskytujú "skutočné" prípady detskej obrny.
Len tieto zmeny v definíciách chorôb viedli k prudkému poklesu prípadov detskej obrny na papieri prakticky zo dňa na deň
- čo samozrejme nemalo absolútne nič spoločné s imunizáciou.
Bolo však dokázané, že samotné orálne očkovanie opakovane spôsobilo prípady detskej obrny vrátane úmrtí.
Okrem toho milióny ľudí na celom svete dostali vakcíny proti detskej obrne, ktoré boli
kontaminované opičím vírusom SV40 spôsobujúcim rakovinu.
Detská obrna nie je ojedinelý prípad. Existujú aj iné choroby, ktoré boli zrazu pomenované inak, a tak zmizli zo štatistík.
Pomerne čerstvým príkladom je chrípka.
V rokoch 2020-2022 nebolo zaznamenané takmer žiadne ďalšie ochorenie na chrípku.
V tom čase boli všetci s príznakmi prechladnutia testovaní na prítomnosť koronavírusu.
Ak bol test pozitívny, pátranie po vírusoch chrípky sa prerušilo a prípad sa zaregistroval ako "koronavírus pozitívny".
Ďalej sa nerozlišovalo, či pacient bol "s" alebo "od" koronavírusu alebo zomrel.
Takmer všetky prípady chrípky boli preto jednoducho zaznamenané ako prípady Covid, a tak zmizli zo štatistík chrípky.
Mýtus 3: Na chrípku každoročne zomierajú tisíce ľudí
Keď sa hystéria okolo koronavírusu opäť utíšila, vrátila sa chrípka aj reklama na očkovanie proti chrípke.
Predtým, ako chrípka počas "korunových rokov" takmer vymizla zo štatistík, masmédiá opakovane
uvádzali päťciferné čísla úmrtí na chrípku ročne.
Napríklad časopis "Stern" napísal pred desiatimi rokmi:
"Každý rok na ňu zomrie približne 5 000 až 10 000 ľudí.
V zime 2014/2015 napočítal Inštitút Roberta Kocha v Nemecku dokonca 21 300 úmrtí na chrípku. (...)
To, že toľko ľudí zomiera na chrípku, by nemalo byť pravda.
Pretože existuje očkovanie proti chrípkovým vírusom."
Inštitút Roberta Kocha (RKI) uvádza porovnateľne vysoké čísla.
Tieto údaje sa často používajú na vyvolanie strachu s cieľom predávať očkovanie proti chrípke ako riešenie.
Naproti tomu Spolkový štatistický úrad uvádza len 79 úmrtí na chrípku v roku 2014 a 700 v roku 2015, t.
j. nie 5-miestne čísla, ale len 2- až 3-miestne čísla.
Ak tieto dve čísla spočítate, dostanete 779 úmrtí na chrípku v zime 2014/2015, ale nie 21 300.
V rokoch 1998 až 2016 Federálny štatistický úrad zaznamenal len niekoľko stoviek úmrtí na chrípku
ročne, v niektorých prípadoch len 70 až 80 úmrtí ročne.
Ako možno vysvetliť rozdiel medzi údajnými 10 000 až 20 000 úmrtiami na chrípku ročne a
skutočným počtom zaznamenaných úmrtí na chrípku?
Prečo sú údaje RKI, ktoré sa uvádzajú v masmédiách, oveľa vyššie ako údaje Spolkového štatistického úradu?
Wolfram Klingele, odborný autor na tému "Infekčné choroby a očkovanie", má podozrenie, že je to spôsobené
definíciou choroby "chrípka" a jej kategorizáciou - a zmiešaním kategórií "chrípka" a "pneumónia" , t. j. zápal pľúc.
Do roku 1997 existovala vo federálnych zdravotníckych správach kategória "úmrtia na chrípku s pneumóniou" spolu s
kategóriou "úmrtia na chrípku". Wolfram Klingele zistil:
"Od roku 1998 sa však potichu a potajomky zmenilo jedno slovíčko a už sa dajú vyrábať pekné titulky o tom, koľko tisíc úmrtí je
vraj každý rok spôsobených chrípkou, a vyzývať ľudí, aby sa podľa možnosti dali zaočkovať proti chrípkovým vírusom,
pretože: Od roku 1998 sa to už zvyčajne nenazýva "chrípka so zápalom pľúc", ale "chrípka a zápal pľúc"!
Nahradením slova "s" spojkou "a" sa čísla v tejto kategórii výrazne zmenia (...)"
"Takže vysoký počet úmrtí na zápal pľúc sa teraz nepriamo pripisuje úmrtiam na chrípku slovom "a"!
Zo 60 úmrtí na "chrípku so zápalom pľúc" (...) v roku 1997 sa stalo 17 501 úmrtí na "chrípku a zápal pľúc" (...) v roku 1998!
Hovorovo by sa to dalo označiť ako "šikovnosť rúk".
Rovnako by sa dalo kategorizovať, napríklad: "Chrípka a dopravné nehody s následkom smrti..." .
Tento "trik" sa nepoužíval len v Nemecku, ale od roku 2001 aj v USA.
V článku: "Je úmrtnosť na chrípku v USA viac PR ako vedou?" v časopise British Medical Journal Peter Doshi poukazuje na to, ako
sa v USA vytvárajú príliš vysoké údaje o úmrtnosti na chrípku, a to na základe sumarizácie úmrtí na chrípku a zápal pľúc.
Aby sa dosiahol oveľa vyšší počet prípadov chrípky, v štatistikách úmrtnosti v Nemecku aj v
USA sa kategórie chrípka a zápal pľúc zmiešali.
Týmto sfalšovaným údajom o 15 až 20 000 úmrtiach na chrípku ročne sú ľudia zavádzaní a udržiavaní v strachu, aby sa
zvýšila ich ochota dať sa zaočkovať proti sezónnej chrípke.
Keďže očkovanie proti chrípke sa musí každoročne opakovať, ide o lukratívnu obchodnú príležitosť.
Vážení diváci! Často ide len o drobnú manipuláciu:
Slovo "a" namiesto "s", chýbajúca hviezdička, ktorá by mala označovať zmenu v registrácii, alebo nepovšimnutá zmena
diagnostických kritérií zo strany zdravotníckych orgánov.
Tieto malé detaily však majú veľký význam:
Naďalej falošne predávajú a propagujú očkovanie ako najdôležitejšie a najúčinnejšie preventívne opatrenie.
Zatiaľ čo napríklad počet úmrtí na chrípku sa umelo extrapoluje, počet zranení spôsobených očkovaním sa bagatelizuje.
Ak by očkovanie naozaj fungovalo tak dobre, ako sa opakovane tvrdí, nebolo by potrebné prekrúcať čísla, ale pozitívny
vplyv by sa potom prejavil v číslach bez akejkoľvek manipulácie.
Takisto by nebolo potrebné vytvárať strach z ochorenia, ako je to napríklad v prípade chrípky, umelou extrapoláciou čísel.
Pretože ak by boli karty rozdané a účinok očkovania by bol naozaj taký dobrý, väčšina ľudí by sa dala
očkovať dobrovoľne - nie zo strachu, ale z presvedčenia.
Ak chcete zvýšiť dôveru ľudí v očkovanie, prečo nepredložíte pravdivé, jasné a nezmanipulované čísla a štatistiky?
Alebo neexistuje dôkaz účinnosti očkovania, ktorý by nezahŕňal podvod, manipuláciu alebo manipuláciu?
Skutočnosť, že takýto podvodný systém dokázal prežiť stáročia, bola možná len preto, že ho
udržiavala pri živote silná propaganda a siete v pozadí.
Viac sa o tom môžete dozvedieť z výskumu o Robertovi Kochovi a Louisovi Pasteurovi na
stránke Vetopedia.org a v programe Kla.TV o WHO.