Rockefeller byl finančník, Brzezinski byl akademik.
To byla ideologie, kterou si osvojil zejména David Rockefeller, aby v podstatě odebral světové
zdroje z rukou národních států i samotných lidí.
Trilaterální komise byla, alespoň na veřejnosti, po dobu 45 let spíše nečinná, ale nyní se opět
ozývá, aby, jak se říká, sklidila plody své práce.
Zavedli měnový systém, zavedli svou vědeckou diktaturu s využitím umělé inteligence a celé moderní sledovací
infrastruktury, která byla nainstalována po celém světě.
Jsou tedy připraveni k útoku; zejména s těmi všemi datovými centry, která se staví po celé naší zemi.
Jde tu o ovládnutí celého světa.
Dnes mám jako hosta renomovaného autora, který již desítky let informuje veřejnost o
Trilaterální komisi a nastupující technokracii.
Byl již několikrát hostem na Kla.tv a velmi mě těší, že jste opět u nás, Patricku Woode.
Děkuji, že tu mohu být opět.
To už je dávno.
To je pravda, a mezitím se toho hodně stalo. Jednou z věcí je, že jste vydali knihu „Poslední zrada, varovný příběh.
Jak technokracie zničila Ameriku“. Jste jejím spoluautorem.
Jsou to dva autoři, že? Vy a Courtenay Turner.
A vy jste to vydali teprve nedávno, myslím, že na začátku roku?
Vyšlo to 4. listopadu, takže je to na trhu teprve dva nebo tři měsíce.
Skvělé.
Ano, je to opravdu skvělá kniha.
Je skvělé, že je to tak krátké a výstižné.
V podstatě to shrnuje, co se odehrálo během Trumpova prvního roku v úřadu, a poskytuje vhled do historických kořenů a ideologií,
které stojí za současným vývojem zde ve Spojených státech.
Proto je první otázka, kterou bych vám rád položil, následující:
Tato kniha se zabývá Trilaterální komisí a knihou Zbigniewa Brzezińského „Technotronická éra“ a podobnými tématy.
Kdo vlastně založil Trilaterální komisi a jaký byl nebo je její hlavní cíl?
Byli to Zbigniew Brzeziński a David Rockefeller.
Rockefeller byl sponzorem.
Brzezinski byl akademik.
Je to takříkajíc jako v pohádce „Kráska a zvíře“.
A Brzezinski tuto knihu napsal, když působil jako profesor politologie na Kolumbijské univerzitě.
Jeho kniha se jmenovala „Mezi dvěma epochami: role Ameriky v technotronickém věku“.
Slovo „technotronický“ v podstatě použil místo slova „technokratický“.
V tomto kontextu bych tedy oba pojmy považoval za synonyma.
To však byla ideologie, kterou si osvojil zejména David Rockefeller, aby v podstatě odebral světové
zdroje z rukou národních států i samotných lidí.
Byla to velmi dlouhá kampaň, zjevně trvající 50 let a více, ale jsme svědky konsolidace, masivního soustředění zdrojů po
celém světě do silnějších rukou, pokud to tak lze říci, již ne do rukou států, národních států či jednotlivců.
Hmm, to je zajímavé.
A když mluvíme o tomto spojení , tak celá ta situace, kterou právě sledujeme – jak se americká vláda snaží zmocnit se
ropy ve Venezuele, vyhrožuje, že převezme Grónsko a Kanadu…
Jde to tímto směrem, který stanovila Trilaterální komise?
Nebo jak byste to vyhodnotili?
Ano, snaha o vytvoření severoamerického „Technatu“ se skutečně datuje do roku 1932, kdy se
Kolumbijská univerzita připojila k hnutí technokracie.
V podstatě chtěli vytvořit nový ekonomický systém, ekonomický systém založený na zdrojích.
A tehdy stanovili, jak by měl vypadat severoamerický Technat.
V podstatě měli mapu; nikdy neřekli, jak to udělají.
Přesto však měli tuto mapu, která zahrnovala Grónsko, Kanadu, Spojené státy, Mexiko, celou Střední Ameriku,
jakož i Kolumbii a Venezuelu na severním cípu Jižní Ameriky.
Je to šílený plán, ale tak to řekli.
No, taková je přirozená geografická skladba tohoto kontinentu.
Nezahrnovala však celou Jižní Ameriku.
Přesto tuto mapu zveřejnili.
A zůstávala prostě po celá léta, ba dokonce po celá desetiletí bez povšimnutí, až
donedávna, kdy se Trump rozhodl zabývat se Grónskem.
A další destinací bylo také Panama.
A teď se mluví o Mexiku a Kanadě.
Zdá se tedy, že toto je moderní naplnění tohoto dávného obrazu.
Ano, a zdá se, že o tom ví nejen Trump, ale i Mark Carney, kanadský premiér.
Chci říct, pořád říká: „Když nesedíš u stolu, skončíš na jídelním lístku.“
Přitom se odvolává na Kanadu a další, jak je sám nazývá, „střední národy“, které jsou, jak se zdá, na jídelním
lístku, to znamená, že budou zřejmě brzy sežrány, předpokládám.
Ach ano. Víte, to je zajímavé.
Trilaterální komise byla, alespoň na veřejnosti, po dobu 45 let spíše nečinná.
Teď se ale opět ozývají, aby, jak se říká, sklidili úrodu.
Mark Carney je členem Trilaterální komise, číslo jedna.
No podívejme se na to.
Keir Starmer ve Velké Británii je rovněž členem Trilaterální komise.
A po celém světě jsou i další členové, kteří takříkajíc zaujímají své místo.
A pak jsou tu samozřejmě všichni ti zatvrzelí technokraté ve Washingtonu, D.C., kteří jsou mimochodem všichni miliardáři.
Lidé jako Kratsios, Lutnik, ministr obchodu, David Sachs a další, samozřejmě také Elon Musk.
To jsou nejvyšší technokraté světa.
A společně s členy Trilaterální komise se zvedají po celém světě.
Představte si to: zdá se, že jde takříkajíc o konec technotronické éry, o které hovořil Brzezinski v roce 1970.
To je zajímavé.
A zdá se, že se mění celý politický řád – chci říct, že dosavadní řád se zřejmě posouvá.
Souhlasili byste s tím:
Mnoho lidí říká, že Trump je bourací kladivo, které ničí starý systém, a to nejen Trump, ale podle mě
v současné době politici z celého západního světa.
Řekl byste, že je správné si to tak představovat?
Myslím, že ano.
Víte, musím říct, že tady nejde o politiku, o to nikdy nešlo.
Vždy šlo o ekonomiku, což pro většinu lidí není zřejmé.
Jsme, tak říkajíc, politické bytosti.
Chceme o tom diskutovat.
Chceme analyzovat, co se děje ve Washingtonu nebo jinde.
A tak se ekonomický systém v posledních 50 letech vyvíjel před zraky všech.
Z politického systému se vynořují šílené věci, ale to vše má svůj základ také v ekonomice:
Například „Agenda 21“ a „Agenda 2030“ Organizace spojených národů:
Všechno začalo doktrínami, které původně vypracovala Trilaterální komise.
Ale víte, máme smlouvy; globální oteplování, víte, dohody o ochraně klimatu, které se stávají
politickými tématy a lidé si nad tím lámou hlavu.
Co si při tom asi myslí?
Od samého začátku šlo výhradně o ekonomické záležitosti.
A tak vidíme, jak se svět v současné době neuvěřitelně rychle řítí směrem k tomuto ekonomickému
systému. Trvalo však dlouho, než jsme se dostali až sem.
Když například v roce 1976 Trilaterální komise převzala Carterovu vládu prezidenta Jimmyho Cartera,
výslovně prohlásila, že nemá žádný zájem o politiku.
Mysleli jsme si, že je blázen, když to řekla, víte, že to nemyslela upřímně.
Ale oni to mysleli opravdu vážně, měli v hledáčku světový hospodářský motor, a to Spojené státy.
Kdyby to tedy mohli využít jako odrazový můstek k zavedení svého nového hospodářského systému: to fungovalo
velmi dobře, když to předali Organizaci spojených národů, aby to šířila po celém světě.
Nyní máme co do činění s globální technokracií, a to nejen v Americe.
To je pravda. Když tedy mluvíte o tomto novém ekonomickém systému, jak byste ho popsal?
Chci říct, co je na tom podstatné, v čem spočívá jeho podstata?
Pokud jde o nás, pravděpodobně to v podstatě bude vědecká diktatura pro lidi po celém světě.
To v jistém smyslu nahradí současný politický systém.
Technokraté se již v roce 1932 chtěli zbavit všech politiků na světě.
A to je šílené.
Ale oni řekli: „No, máme vědu, máme technické schopnosti a know-how, abychom to dokázali.“
O tom se nedá diskutovat.
Prostě vám řekneme, k jakým výsledkům jsme došli pomocí našich logaritmických pravítků nebo čehokoli jiného.
A vy prostě poslechnete.
Mysleli si tedy, že lidé nemusí o vědě diskutovat, protože věda je jednoznačná.
Není tedy třeba to nijak vykládat.
A to je šílené.
Lidé to nakonec odmítli, ale stejnou filozofii, nebo chcete-li stejný přístup technokratů, lze v současné
době pozorovat ve Washingtonu D.C., kde se naše vláda prakticky přímo před našimi očima rozpadá.
A to znamená, že politici jednou odejdou z funkce.
V současné době jsou omezeny na minimum.
Moc, kterou možná ještě před 10 lety měli, jim byla odebrána.
A stále ještě přijímají zákony.
Stále se hádají kvůli různým věcem.
Ale oni nevidí, jak se blíží to druhé monstrum, to ekonomické monstrum, které v tu chvíli v podstatě ovládne celý svět.
Správně. Včera jsem mluvil se svým kolegou a trochu jsme se bavili o tom, že Trump svým šíleným chováním a
bezohledným vystupováním, které na mnoho lidí působí dost provokativně, přitahuje veškerou pozornost.
A že kvůli tomu přichází o podporu.
A jde o to, že spousta lidí si myslí, že dělá spoustu chyb, víte, ale je to vůbec chyba, nebo je to vlastně plán, či součást plánu,
aby politika vypadala tak směšně, tak špatně, a v podstatě tak připravila půdu pro systém,
který přijde po tom všem, v podstatě po politice.
To je ono. To je dobrá poznámka.
Myslím, že to asi bude pravda.
Všechny síly, které v průběhu času v podstatě rozvrátily západní společnost – masová imigrace, multikulturalismus,
ale i marxistický prvek, červeno-zelená osa s islámem – jsou rovněž součástí tohoto procesu.
Všechny tyto ostatní síly ve světě mají tendenci společnost ničit.
A Trump samozřejmě není marxista, ale takříkajíc se připojil k demoličnímu komandu starého světového řádu.
Ale co bude dál? Na to se teď musíme soustředit.
Nejde o to, co bylo předtím, ale o to, co přijde potom.
A tyhle pravé technokraty vidíme ve Washingtonu, D.C.
Zdá se, že máte na všechno plán.
Nastavili jste měnový systém.
Zavedli svou vědeckou diktaturu pomocí umělé inteligence a celé moderní sledovací
infrastruktury, která byla nainstalována po celém světě.
Jsou tedy připraveni k útoku, zejména díky všem těm datovým centrům, která se staví po celé naší zemi.
To je neuvěřitelné, a to nejen u nás, ale i na Blízkém východě, v Evropě a v Číně. V současné době všichni staví datová centra.
K čemu potřebujeme veškerý tento výpočetní výkon pro vývoj umělé inteligence?
Nejde jen o to, že si můžete pořídit chatbota jako kamaráda.
K tomu to není určeno.
Jde tu o kontrolu nad celým světem; nad všemi finančními transakcemi.
Představte si, že by burza napájela tento „Biest“-systém – pokud se to tak dá nazvat – tedy internet věcí,
pomocí senzorů rozmístěných ve všech městech po celém světě.
A teď dokonce dochází ke sledování a monitorování všech lidí na světě, zejména v našich zemích; ani my nejsme proti tomu imunní.
Jak tedy vidíte, superstruktura již byla vytvořena, aby ovládla to, co z chaosu vzejde.
Ano, to je pravda.
A v této knize jste zmínil všechny plány rozvoje umělé inteligence a zákony, které byly přijaty
teprve loni, v prvním roce Trumpova prezidentství.
Co vás znepokojuje nejvíce, nebo na co bychom podle vás měli věnovat zvláštní pozornost?
Ideologie, z níž vychází mnoho z těchto „tech bros“, jak se jim ve Washingtonu, D.C. říká – lidí jako „David Sacksové
tohoto světa“ a „Peter Thielové tohoto světa“ –, se v současné době opírá o filozofa jménem Curtis Yarvin.
Musím říct, že to není žádný filozof, ale vydává se za něj.
A vytvořil moderní filozofii či ideologii, která vychází především z technokracie.
Je však možné rozpoznat mnoho podobností.
Vytvořil tuto filozofii, kterou v současné době všichni „tech bros“ následují.
Zaprvé by chtěl zavést monarchii, zrušit funkci prezidenta a zavést monarchii.
Veškerá státní moc má být svěřena osobě, která je v podstatě diktátorem.
To znamená, že by už nebyl potřeba žádný politický systém.
V takovém systému by Kongres neměl žádnou moc.
Možná by tu byl parlament podobný tomu britskému, ale nebyl by příliš účinný, pokud jde o dosahování výsledků.
A chce přeměnit veškeré soukromé vlastnictví ve Spojených státech na suverénní podnik, který nazývá „SovCorp“ .
A SovCorp bude vlastnit veškerý majetek a vy už nebudete vlastnit nic.
To zhruba odpovídá tomu, co před několika lety uvedlo Světové ekonomické fórum:
„Po roce 2030 už nebudete nic vlastnit.“
Mimochodem, nešlo jen o prázdnou spekulaci, kterou někdo nadhodil na Světovém ekonomickém fóru.
Ale to byl od samého začátku plán, jak lidem odebrat veškerý soukromý majetek a převést ho do svých rukou.
To je fakt, to je šílené.
To, co se stalo po Trumpově nástupu do úřadu, nebyly jen nesplněné sliby.
V minulosti se sliby porušovaly.
To přece dělá každý politik, ne?
Každému je jasné, že k porušování slibů bude docházet i nadále.
Tady ale mluvíme o něčem jiném.
Po inauguraci se stalo to, že lidé, zejména populistické hnutí, byli zaplaveni touto nesmyslnou ideologií, tzv. „Temného
osvícenství“ , od Petera Thiela, Curtise Yarvina, Elona Muska a všech těch lidí, kteří převzali kontrolu nad
Washingtonem D.C., aby zavedli tento zcela cizí systém, který neměl nic společného s heslem „Make America Great Again“.
To byla naprostá zrada populistického hnutí.
A kromě toho byli podvedeni i všichni ostatní Američané, kteří zastávali odlišné názory, možná dokonce
socialismus nebo komunismus, kdo ví. I oni byli podvedeni, protože to také nepředvídali.
A nikdo se jich nezeptal, nikdo se nepokusil konzultovat to s americkým lidem nebo získat
jeho souhlas s tím, zda by to byla dobrá věc.
Správně, a mám ještě spoustu doplňujících otázek, ale abych se vrátil k tomu, co jste řekl o majetku: Chtějí
nám všechno vzít, abychom už nic nevlastnili a, jak řeklo Světové ekonomické fórum, byli šťastní.
Jakou roli v tom hraje tokenizace aktiv?
Chci říct, v čem se tokenizovaný aktivum liší od běžného vlastnictví?
No, jedná se o mechanismus, díky kterému mohou v současné době získávat hodnotu z celosvětových aktiv.
Například z vašeho domu, nemovitostí, dřeva, práv na těžbu nerostných surovin a podobně.
Tokenizace – dovolte mi na chvíli se vrátit o krok zpět.
Víme, že centrální banky po celém světě zavedly digitální měny centrálních bank.
Všichni se na tom podíleli a iniciativu vedla BIZ .
Trump hned po svém nástupu do úřadu vydal prováděcí nařízení, jímž zbavil Fed povinnosti
provádět jakýkoli výzkum v oblasti digitálních měn.
To pak připravilo půdu pro privatizaci měnového systému, který vytvořili lidé jako Michael Kratsios, zejména David Sacks, „car“
umělé inteligence a kryptoměn, a další lidé ve Washingtonu.
Vytvořili jste finanční systém, jehož součástí je platební modul.
To dříve patřilo do kompetence centrální banky.
Nyní však vytvořili paralelní systém pro digitalizaci aktiv – nikoli dluhů, ale aktiv.
Tato takzvaná tokenizace může například vést k tomu, že americký ministr obchodu Howard Lutnick bude usilovat o
680 milionů morgenů půdy, která patří Spojeným státům, respektive americké federální vládě.
To je mimochodem více než 30 % našeho území.
Neměli by to mít, ale mají to.
Toužil po všech těch pozemcích, které lze, takříkajíc, tokenizovat a přeměnit na obchodovatelný aktivum, které
lze po celém světě prodat komukoli, kdo o něj má zájem.
A majetek se rozpadne na tisíc kousků.
Někdo bude muset tento majetek spravovat, ale nebudeme to vy ani já.
Larry Fink, šéf společnosti BlackRock, nedávno na setkání Světového ekonomického fóra (WEF)
prohlásil: „Všechno, co lze tokenizovat, bude tokenizováno.“
Veškerý majetek na světě, deštný prales, území Spojených států, váš majetek, domy a další
majetek, který nashromáždili lidé typu BlackRocku.
Tímto způsobem mohou vytvořit obchodovatelný aktivum, které se rozdělí na tisíc milionů částí, v podstatě podobně jako akcie.
A kde tyto podíly zůstanou?
No, mohly by se nacházet v rukou nějakého šejka v Saúdské Arábii, nějakého diktátora v Rusku nebo
nějakého jiného státního fondu kdekoli na světě.
Kdo ví, kde se s nimi obchoduje?
Možná všechny tyto tokeny získá přímo BlackRock.
Nevím.
Jde ale o to, že ani vy, ani já k tomu nebudeme mít přístup, ani nebudeme mít vůbec možnost toto vlastnictví kontrolovat.
Ať už má nad majetkem kontrolu kdokoli – majetek se přece nepohybuje, nebo ne?
Prostě to tam je.
Les. Prostě tam je, v prostoru i čase.
Pokud tedy někdo prodal celý tento majetek a ten je rozptýlen po celém světě, musí
přijít někdo a říct: „No, teď to dřevo sklidíme.“
Ty stromy dostanou – pokáceny a zpracovány na stavební dřevo nebo na cokoli jiného.
Nebo se začne těžit v tomto dole, ze kterého budeme získávat stříbro nebo cokoli jiného.
Kdo to v tu chvíli bude?
No, na místní úrovni zjevně není žádný zástupce, který by to mohl udělat.
Musí to být právě lidé na nejvyšších pozicích, kteří všechny tyto podíly vůbec nejprve kontrolují.
Správně. A řekněme, že vlastním dům a auto. Koupil jsem si je za své peníze a tak.
Lze to tokenizovat, protože máme státní dluh a já jsem občan a musím za něj ručit?
Nebo na to ještě nejsme připraveni?
Co si o tom myslíte?
Ještě na to nejsme připraveni, ale myslím, že uvidíme, až...
Je pravděpodobné, že Spojené státy nakonec vyhlásí platební neschopnost.
Nevím, jak to bude vypadat, ale dá se to předvídat.
Státy mohou vyhlásit bankrot.
To už v minulosti udělali, takže by to pro nás nebyl žádný problém.
Myšlenka by však spočívala v tom, že by se dluhy vyškrtly z rozvahy.
V zájmu země, Spojených států a všech lidí v naší zemi, kteří mají dluhy, je třeba tyto dluhy rovněž splatit.
Jinými slovy: Všechny dluhy budou jednou splaceny.
Zbývají tedy už jen aktiva.
Dalo by se například představit, že těch 680 milionů morgenů v naší zemi bude tokenizováno a poté se
dostane například do rukou společnosti Black Rock, která pak zajistí jejich veřejné rozdělení.
Představte si, že vlastníte dům v hodnotě 500 000 dolarů, na který máte dluh ve výši 250 000
dolarů a vlastní kapitál ve výši 250 000 dolarů.
Mám pro vás nabídku:
Vykoupím váš vlastní kapitál za dvojnásobnou hodnotu ve formě tokenů, které vzniknou z ostatních tokenizovaných aktiv.
Tyto tokeny obdržíte a my vám odpustíme vaše dluhy.
Úplně vám to odpustíme.
A v tu chvíli si pak můžete dům od nás znovu pronajmout.
A můžete tam zůstat a provádět úpravy podle libosti, a to na základě dlouhodobé nájemní smlouvy, pokud si to přejete.
A my budeme vlastníky nemovitosti, vy v ní budete bydlet, budete nám platit nájem a třeba
budete mít v kapse 500 000 dolarů v tokenech.
A možná si myslíte, že je to výhodná nabídka.
Pro mnoho lidí to bude výhodná nabídka.
Ve skutečnosti existuje mnoho lidí, kteří v současné době nemohou opustit svůj dům.
Neboť i kdyby měli vlastní kapitál, nemohou se přestěhovat, protože by pak museli platit další hypotéku nebo nájem,
který by byl mnohem vyšší než ten, který platí v současné době.
Vidíte, že by se vám toto rozhodnutí rozhodovalo snadno:
„Ach, dostanu ty tokeny , pak si něco pronajmu a život bude krásný.“
V tu chvíli byste byli šťastní.
V tom okamžiku však již máte svou digitální měnu a jste pod kontrolou.
Problém je v tom, že tím člověk přichází o možnost kdykoli v budoucnu vlastnit nějaký majetek.
Jednou vám tokeny dojdou.
Takový už život prostě je.
Spotřebujete to.
Někdy vám dojdou.
Doufejme, že samozřejmě budete mít práci.
A budete v té době schopni tento vlastní kapitál nahradit svým příjmem ze zaměstnání?
Ne, to se vám nepodaří, protože nebudete mít dostatečný příjem, abyste si mohli našetřit tolik peněz, abyste mohli
třeba založit firmu nebo realizovat nějaký jiný projekt, postavit si další dům nebo cokoli jiného.
V zásadě by se pro některé lidi mohlo zrušení dluhů jevit jako lákavé.
Cenou za to by však bylo zrušení soukromého vlastnictví.
To byla velmi, velmi dobrá ukázka. Mnohokrát děkuji.
A když už jsme u toho, že už nemáme práci:
Taková je realita pro stovky tisíc lidí, kteří byli v posledních letech propuštěni.
Jen v tomto roce bylo propuštěno již desítky tisíc lidí z odvětví velkých technologických firem
i ze všech možných dalších oblastí trhu práce.
A ve své knize citujete Curtise Yarvina, toho průkopníka, toho politického teoretika.
A ten píše: „Naším cílem je, zkrátka řečeno, humánní alternativa k genocidě.“
To je ideální řešení, které vede ke stejnému výsledku jako masová vražda.
To tedy znamená odstranění nežádoucích prvků ze společnosti, avšak bez morálního stigmatizování.
„A nejlepší alternativa, která mě napadá, je virtualizace chráněných osob, což znamená, že virtualizovaný člověk je umístěn
v neustálé izolaci v cele vybavené poutavým rozhraním virtuální reality, které mu umožňuje vést bohatý a naplněný život.“
Není to šílené?
Kdo by toho chlapa vůbec poslouchal?
A zajímá mě, kdo ho poslouchá.
A když už jsme u téhle teorie: Jaký je plán pro všechny ty nezaměstnané, jejichž počet neustále roste?
No, víte, ten starý Curtis se zasekl u toho filmu „Matrix“.
V podstatě právě o tom byl film Matrix.
Lidé, kteří se nacházeli v cele, aniž by věděli, že v ní jsou.
A předkládali jim imaginární svět, ve kterém mohli předstírat, že… tak mi to alespoň připadá.
A ten děj byl rozhodně bláznivý.
Měla mnoho mezer.
To by přece nebylo možné, ale přesto je vidět, že myšlení Curtise Yarvinsa bylo ovlivněno filmem jako „Matrix“.
Myslím, že nakonec vznikly tři filmy ze série Matrix, ale ten první asi skutečně ukázal to, o čem vyprávěl.
Přesně tak.
Máte pravdu.
Kdo by chtěl poslouchat takového blázna?
Kromě konceptu virtualizace, když hovoří o humánní alternativě k genocidě.
Říká, že je to ideální řešení, které vede ke stejným výsledkům jako masová vražda.
Správně.
To tedy přirovnává k masovému vraždění.
A v závorkách: „odstranění nežádoucích prvků ze společnosti.“
Koho označuje za nežádoucí prvky společnosti?
Možná všichni lidé, kteří jsou nezaměstnaní?
To neříká.
Zbytečná třída, jak by řekl pan Harari.
Já vím.
A pak pokračuje: „ale bez morálního stigmatu“.
Existuje tedy morální dilema, které prostě odsunuje stranou:
„Je to jako vražda, ale nemusíme se obávat morálního stigmatu.“
„Protože ho přece ve skutečnosti nezabijeme.“
„Jen ho doženeme k šílenství, zavřeme ho do cely a zajistíme mu úžasný život.“
Že by si někdo mohl myslet, že tenhle chlap by měl mluvit za celé technologické odvětví – to je přece naprostý nesmysl.
A musím říct, že zejména ti „Tech-Bros“ ve Washingtonu, D.C., se v současné době všichni řídí jeho filozofií.
V Silicon Valley sice žije spousta lidí, kteří s Curtisem Yarvinem nesouhlasí, ale ti nejsou u moci.
To je ten problém.
Nelze tedy říci, že všichni „tech-bros“ ve Washingtonu nebo v Silicon Valley věří Curtisovi Yarvinovi. Protože tomu tak není.
Ale lidé, kteří se dostali až na vrchol – mimochodem samí miliardáři –, neznám mezi nimi ani jednoho, kdo by
nebyl miliardářem, jako Elon Musk, Peter Thiel, Michael Kratsios, všichni tito lidé – jsou to miliardáři.
Jsou to ti nejlepší z nejlepších, a to je jejich filozofie.
To je šílené.
Když už mluvíme o filozofii miliardářů:
Ve své knize máte kapitolu o Peteru Thielovi, ve které uvádíte těchto 10 bodů jeho
filozofie. A jeden z nich zní: „Zmonopolizuj všechno!“
To je jeho hlavní myšlenka!
Moje otázka pro vás tedy zní: Do jaké míry jsou v současné době společnosti Big Tech monopolizovány?
Jak velký je podle vás tento monopol?
Máte nějaké konkrétní příklady toho, jaké to má důsledky?
Rozhodně.
Vezměme si například společnost Palantir.
To je společnost, kterou založil společně s Alexem Karpem.
Oba jsou mimochodem členy řídícího výboru skupiny Bilderberg.
To je samozřejmě obrovské.
V podstatě to ale znamená, že jsou také mistrovskými globalisty.
Když už mluvíme o Palantiru – Palantir právě dobývá svět.
Nikdo se jim ani zdaleka nemůže vyrovnat v tom, co s jejich sledovacím softwarem provádějí po celém světě.
Právě dobyli Velkou Británii. A Velká Británie je právě úplně vyvedena z rovnováhy, protože společnost
Palantir převzala veškerou její zpravodajskou činnost.
A ve Spojených státech dělají totéž: neshromažďují pouze data ve Washingtonu, D.C., která vyšla najevo v rámci operace „DOGE“ .
Všechna data byla přesunuta do cloudu. Všechna tato různá datová úložiště byla přesunuta do cloudu.
A pak Trump pověřil společnost Palantir, aby všechna tato data zpracovala a přeměnila je na využitelné informace.
Pak byli také v armádě.
V současné době jsou hnací silou vývoje umělé inteligence v vojenské oblasti.
Podívejme se na to.
Je tu civilní stránka a je tu vojenská stránka. Co ještě zbývá?
No, mají je i tajné služby.
A nesmíme zapomenout, že společnost Palantir byla původně založena jako podnik CIA.
Když byla tato organizace původně založena, sloužila v podstatě k přesunu činností tajných služeb s cílem vytvořit
komplexní informační systém o všem a o všech občanech země.
Jednalo se o TIA , program zaměřený na komplexní sběr informací.
Kongres to zamítl.
CIA to chtěla udělat, ale Kongres řekl: „Ne, to neuděláte!“
Tak to zastavili.
A pak přišel Peter Thiel, který založil společnost Palantir, aby vládě vyrval odpovědnost
– nebo pochodeň – z rukou a vše privatizoval.
Jejich prvním zákazníkem byla tedy několik let CIA, během nichž zdokonalovali svůj software
podle specifikací, které do něj CIA chtěla začlenit.
V současné době tedy skutečně má monopol.
Není nikdo, kdo by mu konkuroval.
Neexistuje nikdo, kdo by ho mohl z jeho místa vytlačit.
A v tom spočívá podstata monopolu.
Ano, a pro mě je klíčové to, že jakmile se všechna ta data, která byla shromážděna od všech těch lidí,
propojí s tvou identitou, budou o tobě vědět opravdu všechno.
Vědí, kde jsi, a to v reálném čase.
A můj dotaz na vás: Jak blízko k tomu už jsme?
Jsme už tak daleko, nebo jak to vypadá?
Vidím, že pokud jde o infrastrukturu, už jsme tak daleko.
Ještě není vše zprovozněno, ale infrastruktura už byla nainstalována, myslím.
Někdo by nyní mohl namítnout, že pro tato obrovská datová centra umělé inteligence možná existuje nějaká hranice.
Nebo jich teď možná mají 2 000 a říkají: „Musíme jich mít 3 000, než budeme moci tento plán realizovat.“
Nevím, kde by byla ta hranice – ale momentálně tyhle věci staví jako o život.
Vkládají do ní více peněz, než kolik mají.
Vaše peníze proudí také z Blízkého východu, z islámských zdrojů, na výstavbu našich datových center, a další
kapitál, který poskytují všichni ti ostatní miliardáři, slouží k vybudování této infrastruktury.
Jedná se nepochybně o kontrolní systém, který dokáže spravovat veškeré informace ve společnosti.
A smyslem toho, že se všechna tato data vůbec shromažďují a zadávají do softwaru s umělou inteligencí, je to, aby bylo
možné manipulovat s objektem, od kterého byla původně získána.
V tom přece spočívá podstata dat, ne?
Data se neshromažďují proto, aby se pak jen tak uložila do krabice od bot.
Správně, jasně. Člověk by na tu osobu chtěl mít vliv.
Chtěli bychom tuhle osobu poznat lépe než ona sama, sestavit její osobnostní profil a bez
jejího souhlasu manipulovat veřejnost, že ano?
Ano, přesně tak.
To je zajímavé.
A teď sledujeme, jak se celá situace v Gaze vyvíjí, a je zajímavé, že se otevřeně hovoří o zavedení technokracie v této
oblasti, a mnoho lidí to vnímá jako jakousi... no, celá situace v Gaze od začátku války, od 7. října, a už i dlouho předtím, byla
po dlouhou dobu vězením pod širým nebem s masivním sledováním – a oni to vnímají tak
trochu jako zkušební balónek pro zbytek světa.
Jak to vidíte vy?
Je celá tato situace v Gaze jakousi místní zkušební půdou?
Všude, kde docházelo ke konfliktům. A to neplatilo jen pro Gazu. I Ukrajina byla a je obrovským testovacím polem.
Správně.
Ale všude tam, kde dochází ke konfliktu, k většímu vojenskému konfliktu, zejména k takovému, který se vleče… Na
světě existují určitá krizová ohniska, jako například Nigérie.
Je například vidět, že společnost Palantir svůj software testuje nebo zavádí, protože k testování
softwaru jsou nezbytné bojové podmínky. Víte...
A teď to testují u ICE , že ano?
Slyšel jsem, že ICE používá software od společnosti Palantir a systém rozpoznávání obličejů.
Rozhodně. Bezpochyby.
To je taky takový zkušební balónek, že?
Ano, ano. Vím. Používají to k identifikaci, k zaměření cíle a k back-endovému přístupu k jiným systémům.
Nedávno jsem slyšel příběh o ženě, která protestovala proti ICE. Její fotka byla pořízena
smartphonem vybaveným speciálním softwarem.
Jinými slovy, agent ICE ji vyfotil, pořídil snímek jejího obličeje, a ona si myslela, že tím je věc vyřízená.
O měsíc později zjistila, že byla vyřazena z programu „Clear“, tedy z programu, díky kterému může nastoupit do
letadla, aniž by musela procházet běžnou bezpečnostní kontrolou.
Víte, existuje jeden program. Myslím, že se jmenuje „Clear“. A je třeba se do něj přihlásit.
Člověk tedy poskytne všechny informace, biometrické údaje a tak dále.
A pak stačí jen rychle ukázat obličej a můžete nastoupit do letadla.
No, z toho programu ji vyhodili.
Tak jak se to mohlo stát?
No, existovala souvislost mezi okamžikem, kdy jí úředník ICE pořídil fotografii, a
okamžikem, kdy byla z tohoto programu vyloučena.
Páni.
Vidíte, to má docela velký dosah, že?
TSA je něco úplně jiného než ICE, ale přesto,
Takže jsou spolu propojené, že?
Ano, přesně tak.
No páni. To je ale šílený příběh.
A říkám si, kolik takových případů se ještě odehrává.
Máte teď ty kamery s rozpoznáváním obličeje i v Arizoně?
Ach ano.
Fotoaparátů je spousta.
Určitě ne všechny provádějí rozpoznávání obličeje.
Správně.
Například v Arizoně je spousta takových zařízení na čtení poznávacích značek.
Ach ano.
Tvé auto identifikují tak, že z něj, řekněme, sejmou otisk prstu – nejen poznávací značku, ale i promáčkliny a nálepky
na nárazníku – prostě všechno, co se na tvém autě nachází.
Všechny tyto informace můžete sloučit.
Aha, zajímavé.
Pak si řeknou: „Jezdíš ve sportovním voze Hyundai z roku 2012, který má, řekněme, samolepky
hnutí Pro-Life na zádi nebo něco podobného.“
A mohou tvému vozidlu přidělit otisk, takzvaný otisk prstu, který lze jinde rozpoznat.
Ano.
To je ten typ sledovacího systému, který dokáže sledovat, kde se právě nacházíš, ať jdeš kamkoli.
Je jedno, kam jdeš, i když překročíš státní hranice.
No... tyto systémy se v současné době instalují všude.
Páni.
No, Patricku, brzy se musíme dostat k závěru, ale mám ještě dvě otázky, možná předposlední.
Na konci vaší knihy se nachází tento seznam technokratů.
Je to jen krátká kapitola s názvy.
Zaujalo mě, že čtyři z těchto osob jsou ve skutečnosti vedoucími pracovníky společnosti Anduril a
nyní působí ve vládě nebo mají k vládě velmi blízko.
Co podle vás nás čeká?
A co to znamená pro budoucnost vedení války a pro budoucnost výkonné moci státu?
Anduril je přesně to – společnost, která vyrábí autonomní zabijácké stroje.
Já vím. Není to divné, že stojí v čele téhle skupiny?
Ano, Anduril a Palantir jsou si opravdu velmi podobné.
A co na to říct – v podstatě se tu jedná o monopol.
A kráčí v rovnoměrném kroku.
Mezi oběma společnostmi existuje úzké propojení, a to nejen z hlediska vedení, ale i z
hlediska interoperability jejich softwaru.
No, ano. To je opravdu velmi, velmi znepokojující.
Ano.
Páni. Často mluvíte o pojmu „Omni-War“, tedy válce na všech frontách.
A když sleduji každodenní zprávy, vždy mi tenhle pojem přijde na mysl, protože si myslím, že přesně to nám předkládají, že?
Útoky a šílené události ze všech stran.
Kdybyste nyní měli říct našim divákům nebo obyvatelstvu, na co bychom se v současné době měli soustředit, co
by podle vás mělo být řešeno s vysokou prioritou nebo na co by se měla zaměřit pozornost?
Na celostátní úrovni to určitě nezastavíme, ale proniklo to až na nejnižší, místní úroveň.
Ano.
Ale na místní úrovni máš možnosti, jak ovlivnit situaci.
Tak by to alespoň mělo být.
Existuje městská rada, jejíž členové žijí ve tvém sousedství a jsou ti k dispozici. Můžeš se na ně obrátit přímo.
Můžeš s nimi promluvit a přesvědčit je, aby nedovolili, aby se ten odpad dostal do našeho města.
Mohou například zablokovat software pro prevenci kriminality, kamery pro rozpoznávání obličejů a datová centra.
No jo.
Všechny tyto záležitosti mohou být zamítnuty tvým městským zastupitelstvem nebo, pokud
nežiješ ve městě, tvými okresními dozorčími orgány.
A právě na to bychom se teď měli soustředit:
vybudovat ochranný val kolem naší obce.
Nenechte se tímhle povídáním o umělé inteligenci zmást.
Společnosti jako Open-AI a Grok vyvinuly speciální verze svých programů umělé inteligence pro vládní orgány.
Správně.
Přemýšlím, jak se to jmenuje. Myslím, že se to jmenuje Open AI, prostě „OpenAI pro úřady“ . Myslím, že G-O-V .
Ano, a „Grok for Government“, pokud se nepletu.
No, prodávají to spolkové vládě.
Ano.
Tím právě obviňují celou spolkovou vládu.
Původně však ve své tiskové zprávě uvedli, že budou tento produkt nabízet i jednotlivým státům.
Aha, dobře.
To znamená, že to nakonec rozšíří na úroveň měst.
V žádném případě nechtějí, aby jejich město mělo cokoli společného například s OpenAI Gov nebo Grok Gov.
To lze zablokovat na místní úrovni.
Udělá to vláda?
S největší pravděpodobností ne.
A ty víš, že řeknou: „Ach, to je úžasné.“
Můžeme být efektivnější, bla, bla, bla.
Jasně.
Ale teď se k tomu můžeš vyjádřit a tomu čelit.
Jak se říká ve starých westernech: „Zastav je na průsmyku“.
Na to bychom se tedy teď měli soustředit.
Ano, to je dobrý argument.
A podle mě je tím nejdůležitějším argumentem – a to vidím i ve firmě, pro kterou pracuji – to, že lidé
přijímají umělou inteligenci, protože jim pomáhá a šetří jim čas při plnění úkolů a tak dále.
Jaké jsou vlastně argumenty proti tomu všemu?
Existuje spousta výhod, které lidé vidí, když řeknou: „Hele, potřebujeme tuhle umělou inteligenci pro naši radnici.“
Máte nějaké argumenty, které bychom mohli lidem předložit?
No, kromě toho, o čem právě mluvíme, je tu spousta informací.
Myslím, že i když má člověk k dispozici jen tyhle informace, má o čem mluvit.
Ale je tu tolik různých aspektů. Umělá inteligence prostupuje prostě všemi oblastmi
společnosti a v současné době se využívá i v ekonomice.
Lidé nemají ani ponětí, co se děje.
Pokud ti například zruší pojištění vozidla nebo domácnosti, je to pravděpodobně kvůli umělé inteligenci.
A nikdy se nedozvíš, proč ti byla zrušena pojistka.
Zjistila však, že představuješ riziko, které už nechtějí podstupovat.
A tebe vyhodí a budeš muset jinde platit víc.
V nemocnici bude tvou operaci pravděpodobně schvalovat umělá inteligence – ne člověk, ale program umělé inteligence.
A pokud se v něm uvádí, že tuto operaci nebo tento test nepotřebuješ, tak ho ani nepodstoupíš.
Ale nikdy ti nikdo neřekne: „No, toto rozhodnutí za vás udělala umělá inteligence.“
V podstatě je prostě na čase začít klást odpor.
Je čas na odpor. Přesně tak.
Ze všech sil, ale ne s námi!
Dobře. Ano, každému vřele doporučuji, aby si tuhle knihu přečetl.
Chci tím říct, že je to děsivé, ale je to realita a jsou to lidé, s nimiž se potýkáme.
A velmi se mi líbilo vaše poselství, že je třeba naše místní úřady konfrontovat s realitou a s lidmi, kteří za ní stojí.
A to je pravděpodobně nejúčinnější zbraň, kterou v současné době máme.
Stačí jen dát o sobě vědět a vyjít ven, ne?
Ano, přesně tak to je.
Ano, neboj se, že se objevíš na jejich kamerách, když ukážeš svou tvář.
Správně.
Oni už vědí, kdo jsi.
Neboj se!
Pokud chceš protestovat, prostě jdi ven a udělej to, protože tě stejně najdou.
Víš přece, kdo jsi.
Oni to vědí. Mají tvůj profil všude.
Nemysli si tedy, že se někdo může schovat tím, že neukáže svou tvář.
Správně. Skvělé.
No, Patricku, moc děkuji za tento skvělý rozhovor.
A na závěr ještě jedna otázka: Kde lze najít vaše bezplatná díla a kde si lze koupit vaši knihu?
Ano, samozřejmě. Technocracy.news
Knihy jsou tam k dostání.
Jednotlivé knihy si však můžete zakoupit i přes Amazon.
A také audiokniha. Ta je právě teď velmi oblíbená.
A verze pro Kindle je rovněž k dostání na Amazonu.
Pokud je tedy chcete, zajděte na Amazon.
Samotné knihy si můžete zakoupit pouze na stránkách technocracy.news.
Pokud se nacházíte mimo Spojené státy, neměli byste to dělat, protože náklady na zaslání do
zahraničí jsou v současné době vyšší než cena knihy.
Můžete tedy navštívit Amazon a objednat si tuto knihu v Austrálii, Evropě, Velké Británii a
Kanadě prostřednictvím místních stránek Amazonu.
Skvělé, Patricku Woode, moc děkujeme, že jste opět zavítal na Kla.TV!
Děkuji.
Dr. Paul Brandenburg – lékař a osvětový pracovník: „Skutečný život se neodehrává online, skutečný život je analogový.“
„Setkávat se tedy s lidmi, mluvit s nimi, sedět s nimi u jednoho stolu, je naprosto důležité a zásadní.“
Spojte se s regionálním týmem Kla.TV!
www.kla.tv/vernetzung