Rockefeller var finansmannen, Brzezinski var akademikeren.
Det var denne ideologien som særlig David Rockefeller tok til seg for i praksis å ta verdens
ressurser ut av nasjonalstatenes og også folks hender.
Den trilaterale kommisjonen har, i hvert fall i offentligheten, vært ganske inaktiv i 45 år, men nå
melder de seg igjen for å, så å si, høste fruktene.
De har innført et valutasystem, og de har etablert sitt vitenskapelige diktatur ved hjelp av kunstig
intelligens og hele den moderne overvåkingsinfrastrukturen som er installert over hele verden.
De er altså klare til å slå til; særlig med alle disse datasentrene som bygges overalt i landet vårt.
Her handler det om å kontrollere hele verden.
I dag har jeg besøk av den anerkjente forfatteren som i flere tiår har opplyst offentligheten om Den
trilaterale kommisjonen og det kommende teknokratiet.
Han har allerede vært gjest hos Kla.tv flere ganger, og jeg er veldig glad for at du er tilbake hos oss, Patrick Wood.
Takk for at jeg får være her igjen.
Det er lenge siden.
Det stemmer, og det har skjedd mye i mellomtiden, og en av tingene er at du har gitt ut denne boken, «Det
siste sviket, en advarselshistorie. Hvordan teknokratiet ødela Amerika». Du er medforfatter.
Det er to forfattere, ikke sant? Du og Courtenay Turner.
Og du ga den ut ganske nylig, i begynnelsen av året, tror jeg?
Den kom ut 4. november og har dermed bare vært på markedet i to eller tre måneder.
Fantastisk.
Ja, det er virkelig en god bok.
Det er fint at det er så kort og konsist.
I grunnen oppsummerer dette det som har skjedd i Trumps første år som president, og gir et innblikk i de historiske røttene
og ideologiene bak de aktuelle utviklingstrekkene her i USA.
Derfor er det første spørsmålet jeg vil stille dere:
Denne boken tar for seg Den trilaterale kommisjonen og Zbigniew Brzezińskis bok «Det
teknotroniske tidsalder» samt lignende temaer.
Hvem grunnla egentlig Den trilaterale kommisjonen, og hva var eller er dens hovedmål?
Det var Zbigniew Brzeziński og David Rockefeller.
Rockefeller var finansmannen.
Brzezinski var akademikeren.
Det er så å si akkurat som i «Skjønnheten og udyret».
Og Brzezinski skrev denne boken da han var professor i statsvitenskap ved Columbia University.
Tittelen på boken hans var «Mellom to tidsaldre: Amerikas rolle i den teknotroniske tidsalderen».
Han brukte egentlig ordet «technotronisk» i stedet for «teknokratisk».
På dette punktet vil jeg altså betrakte begge begrepene som synonymer.
Men det var denne ideologien som særlig David Rockefeller tok til seg for i bunn og grunn å ta verdens
ressurser ut av nasjonalstatenes og også folks hender.
Det har vært en svært lang kampanje, åpenbart i 50 år og mer, men vi ser nå en sammenslåing, en massiv samling av ressurser
over hele verden i sterkere hender, om man vil, ikke lenger i hendene på stater, nasjonalstater eller enkeltpersoner.
Hmm, det er interessant.
Og når vi snakker om denne sammenslåingen , så er hele denne situasjonen vi ser akkurat nå, med den
amerikanske regjeringen som er ute etter oljen i Venezuela, truslene om å ta over Grønland og Canada…
Går dette i den retningen som ble fastsatt av Den trilaterale kommisjonen?
Eller hvordan ville du karakterisere det?
Ja, faktisk går streben etter det nordamerikanske «Technat» tilbake til 1932, da
Columbia University tok opp teknokratibevegelsen.
De ønsket egentlig å skape et nytt økonomisk system, et ressursbasert økonomisk system.
Og den gang fastslo de hvordan det nordamerikanske Technat skulle se ut.
Egentlig hadde de et kort; de sa aldri hvordan de skulle gjøre det.
Likevel hadde de dette kartet som omfattet Grønland, Canada, USA, Mexico, hele Mellom-Amerika, samt
Colombia og Venezuela i den nordlige delen av Sør-Amerika.
Det er en sprø plan, men det var det de sa.
Vel, dette er den naturlige geografiske sammensetningen av dette kontinentet.
Den omfattet imidlertid ikke hele Sør-Amerika.
Likevel publiserte de dette kartet.
Og den ble ganske enkelt oversett i årevis, ja, til og med i flere tiår, helt til nylig,
da Trump satte seg fore å ta tak i Grønland.
Og Panama var også et av reisemålene.
Og nå er det Mexico og Canada som er i fokus.
Dette ser altså ut til å være den moderne oppfyllelsen av dette tidlige bildet.
Ja, og det ser ut til at ikke bare Trump er informert, men også Mark Carney, Canadas statsminister.
Jeg mener, han sier jo hele tiden: «Hvis du ikke sitter ved bordet, havner du på menyen».
Han henviser her til Canada og andre «mellomstore nasjoner», som han kaller dem, som tilsynelatende står på
menyen – det vil si at de nok snart vil bli slukt, antar jeg.
Å ja. Vet du, det er interessant.
Den trilaterale kommisjonen var, i hvert fall i offentligheten, ganske inaktiv i 45 år.
Men nå melder de seg igjen, for å si det sånn, for å høste inn avlingen.
Mark Carney er medlem av Den trilaterale kommisjonen, nummer én.
Jaha.
Keir Starmer i Storbritannia er også medlem av Den trilaterale kommisjonen.
Og det finnes også andre medlemmer over hele verden som så å si tar deres plass.
Og så har man selvfølgelig alle disse teknokratene i Washington, DC, som for øvrig alle er milliardærer.
Folk som Kratsios, Lutnik, handelsministeren, David Sachs og så videre – og selvfølgelig også Elon Musk.
Dette er verdens fremste teknokrater.
Og de står sammen med medlemmene av Den trilaterale kommisjonen over hele verden.
Tenk deg det: Dette ser så å si ut til å være slutten på den teknotroniske æraen som Brzezinski snakket om i 1970.
Det er interessant.
Og hele det politiske systemet ser ut til å være i endring; jeg mener, det eksisterende
systemet ser ut til å være i ferd med å endre seg.
Er du enig i følgende:
Mange sier at Trump er rivningskulen for det gamle systemet, og ikke bare Trump – jeg tror det
gjelder politikere i hele den vestlige verden for tiden.
Ville du si at det er riktig å forestille seg det på den måten?
Jeg tror det.
Vet du, jeg må si at dette ikke handler om politikk, det har det aldri gjort.
Det har alltid handlet om økonomien, noe som ikke er åpenbart for de fleste.
Vi er så å si politiske vesener.
Vi ønsker å diskutere ulike temaer.
Vi ønsker å analysere hva som skjer i Washington eller andre steder.
Og slik har det økonomiske systemet utviklet seg de siste 50 årene, for alles øyne.
Vi ser at det kommer sprø ting fra det politiske systemet, men alt dette har også sin bakgrunn i økonomien:
For eksempel FNs «Agenda 21» og «Agenda 2030-programmet»:
Det hele begynte med doktriner som opprinnelig ble utviklet av Den trilaterale kommisjonen.
Men ser du, vi har avtaler; global oppvarming, du vet, klimaavtaler, som blir til
politiske temaer, og folk klør seg i hodet.
Hva tenker de egentlig på?
Alt dette handlet om økonomi helt fra begynnelsen av.
Og slik ser vi hvordan verden for tiden beveger seg utrolig raskt mot dette økonomiske systemet. Men det
har tatt lang tid før vi har kommet til dette punktet.
Da for eksempel Den trilaterale kommisjonen i 1976 overtok etter Carter-regjeringen under president Jimmy Carter,
sa de uttrykkelig at de ikke var interessert i politikk.
Vi syntes hun var gal som sa det, skjønner du, at hun ikke var oppriktig.
Men de mente det virkelig alvorlig; de hadde satt seg fore å ta for seg verdens økonomiske motor, nemlig USA.
Hvis de altså kunne bruke dette som et springbrett for å innføre sitt nye økonomiske system: Det fungerte veldig
bra da de overlot det til FN for å spre det ut i verden.
Nå har vi å gjøre med et globalt teknokrati, ikke bare i Amerika.
Det stemmer. Når du snakker om dette nye økonomiske systemet, hvordan vil du da beskrive det?
Jeg mener, hva er det vesentlige ved det, hva er det som kjennetegner det?
For vår del vil det sannsynligvis i bunn og grunn bli et vitenskapelig diktatur for mennesker over hele verden.
Dette vil på en måte erstatte det nåværende politiske systemet.
Allerede i 1932 ønsket teknokratene å bli kvitt alle politikere i verden.
Og det er helt sprøtt.
Men de sa: «Vel, vi har vitenskapen, vi har de tekniske ferdighetene og kompetansen som trengs for å få dette til.»
Det er ingenting å diskutere.
Vi skal ganske enkelt fortelle dere hva vi finner ut ved hjelp av regnestokkene våre eller hva det nå enn måtte være.
Og du adlyder bare.
Så de tenkte at folk ikke trenger å diskutere vitenskap, fordi vitenskapen er entydig.
Det er altså ikke behov for noen tolkning.
Og det er helt sprøtt.
Folket avviste det til slutt, men den samme filosofien – eller, om man vil, den samme fremgangsmåten – som teknokratene
benytter, kan man for tiden observere i Washington D.C., der de nærmest demonterer regjeringen vår rett foran øynene våre.
Og det betyr at politikerne på et eller annet tidspunkt vil trekke seg fra sine verv.
De blir for tiden redusert til et minimum.
Den makten de kanskje hadde for 10 år siden, ble fratatt dem.
Og de vedtar fortsatt lover.
De krangler fortsatt om ting.
Men de ser ikke dette andre monsteret komme, dette økonomiske monsteret, som på dette
tidspunktet i praksis vil ta over hele verden.
Stemmer. Jeg snakket med kollegaen min i går, og vi diskuterte blant annet at Trump, med all sin sprø oppførsel og
hensynsløse holdning – som mange opplever som ganske provoserende – tiltrekker seg all denne oppmerksomheten.
Og at han derfor mister støtte.
Og spørsmålet er: Mange tror at han gjør mange feil, skjønner du, men er det i det hele tatt en feil, eller er det selve planen –
eller en del av planen – å få politikken til å virke så latterlig, så feil, og i bunn og grunn bane vei for
systemet som kommer etter alt dette, altså etter politikken?
Det er det. Det er en god observasjon.
Jeg tror det sannsynligvis stemmer.
Alle kreftene som i løpet av tiden i grunnen har splittet det vestlige samfunnet – masseinnvandringen,
multikulturalismen, også det marxistiske elementet, den rød-grønne aksen med islam – er også med i bildet.
Alle disse andre kreftene i verden har en tendens til å ødelegge samfunnet.
Og Trump er selvfølgelig ingen marxist, men han har så å si sluttet seg til
rivingskolonnen som skal rive ned den gamle verdensordenen.
Men hva skjer etterpå? Det er det vi må konsentrere oss om nå.
Det handler ikke om hva som skjedde før, men om hva som kommer til å skje etterpå.
Og man ser disse teknokratene i Washington, D.C.
De har tydeligvis en plan for alt.
De har opprettet et valutasystem.
De har etablert sitt vitenskapelige diktatur ved hjelp av kunstig intelligens og hele den moderne
overvåkingsinfrastrukturen som er installert over hele verden.
De er altså klare til å slå til, særlig med alle disse datasentrene som bygges overalt i landet vårt.
Utrolig, ikke bare her hjemme, men også i Midtøsten, Europa og Kina. For tiden er alle i ferd med å bygge datasentre.
Hvorfor trenger vi all denne datakraften til utvikling av kunstig intelligens?
Det handler ikke bare om at du kan ha en chatbot som venn.
Det er ikke ment for det.
Her handler det om å kontrollere hele verden; alle finansielle transaksjoner.
Tenk deg at børsen skulle mate dette «monster»-systemet – om man vil, «tingenes internett» – med
data fra sensorer i alle byer over hele verden.
Og nå har vi til og med sporing og overvåking av alle mennesker i verden, spesielt i våre
egne land – vi er heller ikke immune mot dette.
Som dere ser, er superstrukturen allerede opprettet for å kontrollere det som vil oppstå ut av kaoset.
Ja, det stemmer.
Og i denne boken har du nevnt alle planene for utvikling av kunstig intelligens og lovene som
først ble vedtatt i fjor, i Trumps første år.
Hva bekymrer deg mest, eller hva mener du vi bør være spesielt oppmerksomme på?
Ideologien bak mange av disse «tech-brødrene», som de kalles i Washington, D.C. – folk som «verdens David
Sacks» og «verdens Peter Thiels» – er for tiden inspirert av en filosof ved navn Curtis Yarvin.
Han er ingen filosof, må jeg si, men han gir seg ut for å være det.
Og han har skapt en moderne filosofi eller ideologi som først og fremst bygger på teknokrati.
Men man kan se mange likheter.
Han har skapt denne filosofien, som alle «tech-brødrene» følger for tiden.
For det første ønsker han å innføre et monarki, avskaffe presidentembetet og innføre et monarki.
All statsmakt skal overføres til en person som i realiteten er en diktator.
Det betyr at det ikke lenger ville være behov for et politisk system.
I et slikt system ville kongressen være maktesløs.
Man kunne kanskje ha et parlament, i likhet med det britiske, men det ville ikke være
særlig effektivt når det gjelder å få til noe.
Og han ønsker å omdanne all privat eiendom i USA til et suverent selskap som han kaller «SovCorp» .
Og SovCorp vil eie alt, og dere vil ikke eie noe lenger.
Dette stemmer omtrent overens med det Verdensøkonomiforumet sa for noen år siden:
«Etter 2030 vil du ikke eie noe lenger.»
Det var for øvrig ikke bare en tom spekulasjon som noen kom med på Verdensøkonomiforumet.
Men det var planen helt fra begynnelsen av: å ta all privat formue fra folket og overføre den til seg selv.
Det er virkelig, det er helt sprøtt.
Det som skjedde etter at Trump tiltrådte, var ikke bare brutt løfter.
I fortiden har løfter alltid blitt brutt .
Det gjør vel alle politikere, ikke sant?
Det er klart for alle at det alltid vil være brutt løfter.
Men her snakker vi om noe annet.
Det som skjedde etter innsettelsen, var at folket, og særlig den populistiske bevegelsen, ble overveldet av dette tullet, av den
mørke opplysningstiden , av Peter Thiel, Curtis Yarvin, Elon Musk og alle disse menneskene som har tatt over Washington D.C.
for å innføre dette fullstendig fremmedartede systemet, som ikke hadde noe med «Make America Great Again» å gjøre.
Det var et fullstendig svik mot den populistiske bevegelsen.
Og i tillegg ble også alle andre amerikanere som hadde andre synspunkter, kanskje til og med sosialisme eller kommunisme,
hvem vet. Også de ble lurt, fordi de heller ikke så dette komme.
Og ingen har spurt dem, ingen har forsøkt å rådføre seg med det amerikanske folket eller innhente
dets samtykke til om dette ville være en god ting.
Nettopp, og jeg har fortsatt mange oppfølgingsspørsmål, men for å komme tilbake til det du sa om eiendelene: De vil ta
alt fra oss, slik at vi ikke eier noe lenger, og, som Verdens økonomiske forum sa, skal være lykkelige.
Hvilken rolle spiller tokeniseringen av eiendelene i denne sammenhengen?
Jeg mener, hva er egentlig en tokenisert eiendel sammenlignet med vanlig eiendom?
Vel, dette er en mekanisme som de for øyeblikket kan bruke til å hente ut verdien fra verdens eiendeler.
For eksempel fra huset ditt, eiendommene og tømmeret, mineralrettighetene og lignende.
Tokenisering – la meg gå et skritt tilbake.
Vi vet at sentralbankene over hele verden har utviklet digitale sentralbankvalutaer.
De var alle involvert, og det ble drevet frem av BIS .
Umiddelbart etter at han tiltrådte embetet, utstedte Trump en gjennomføringsforordning for å frita
Fed fra all forskning på området digitale valutaer.
Vel, dette har banet vei for privatiseringen av et pengesystem som ble skapt av folk som Michael Kratsios, særlig
David Sacks, «AI- og krypto-tsaren», og andre i Washington.
De har utviklet et finanssystem som omfatter betalingsdelen.
Det var tidligere sentralbankens oppgave.
Men nå har de opprettet et parallelt system for å digitalisere eiendeler – ikke gjeld, men eiendeler.
Denne såkalte tokeniseringen kan for eksempel føre til at den amerikanske handelsministeren Howard Lutnick får
øynene opp for de 680 millioner morgen land som tilhører USA, og som eies av den amerikanske føderale regjeringen.
Det utgjør forresten over 30 % av landet vårt.
De burde ikke ha det, men de har det.
Han begjærte all den jorden som man så å si kan «tokenisere» og omdanne til en omsettelbar eiendel som kan
selges over hele verden til alle som ønsker å kjøpe den.
Og eiendommen blir splittet opp i tusen biter.
Noen må jo ha kontroll over denne eiendommen, men det blir ikke du og jeg.
Larry Fink, sjefen for BlackRock, sa nylig på WEF-møtet: «Alt som kan tokeniseres, vil bli tokenisert».
Alle verdier i verden, regnskogen, landområdene i USA, din eiendom, husene og andre verdier som er
opparbeidet av BlackRock-selskapene i denne verden.
På denne måten kan de skape en omsettelbar eiendel som deles opp i tusen millioner deler, i praksis akkurat som aksjer.
Og hvor vil disse andelene havne?
Vel, de kan jo være i hendene på en sjeik i Saudi-Arabia, en diktator i Russland eller et
annet statlig fond et eller annet sted i verden.
Hvem vet hvor de selges?
Kanskje vil BlackRock selv få tak i alle disse tokenene.
Jeg vet ikke.
Men poenget er at verken du eller jeg vil ha tilgang til det, og vi vil heller ikke ha
noen mulighet til å kontrollere eiendommen.
Så uansett hvem som har kontroll over eiendommen – eiendommen beveger seg jo ikke, gjør den vel?
Det er bare der.
En skog. Den er rett og slett der, i rom og tid.
Så hvis noen har solgt hele verdien, og denne er spredt over hele verden, må noen komme
og si: «Nå skal vi høste dette treverket.»
De vil få tak i trærne – bli felt og bearbeidet til byggetømmer eller hva det nå måtte være.
Eller så blir denne gruven tatt i bruk, der vi skal utvinne sølv eller hva det nå måtte være.
Hvem vil det være på det tidspunktet?
Vel, på lokalt nivå er det åpenbart ingen representant som kan gjøre det.
Det må være de som sitter i ledelsen som i første omgang har kontroll over alle disse andelene.
Stemmer. La oss si at jeg eier et hus og en bil. Jeg har kjøpt dem for mine egne penger og alt.
Kan dette tokeniseres, siden vi har en statsgjeld og jeg er en borger som må betale for den?
Eller er vi ikke helt klare ennå?
Hva synes du om det?
Vi er ikke helt der ennå, men jeg tror vi får se når...
Det er sannsynlig at USA på et eller annet tidspunkt vil gå konkurs.
Jeg vet ikke hvordan det vil se ut, men det er å forvente.
Land kan gå konkurs.
Det har de gjort tidligere, så det ville ikke være noe stort problem for oss.
Men tanken er å fjerne gjelden fra balansen.
For landet, for USA og for alle menneskene i vårt land som har gjeld, må også denne gjelden betales ned.
Med andre ord: Alle gjeldsforpliktelser vil på et eller annet tidspunkt være innfridd.
Da gjenstår bare eiendelene.
Man kan for eksempel tenke seg at de 680 millioner morgenene i landet vårt blir tokenisert og deretter havner i hendene på for
eksempel BlackRock, som så står for den offentlige fordelingen.
Tenk deg at du eier et hus verdt 500 000 dollar, har en gjeld på 250 000 dollar på det og har 250 000 dollar i egenkapital.
Jeg vil gi Dem et tilbud:
Jeg vil kjøpe opp egenkapitalen deres til dobbel verdi i form av tokens som stammer fra de andre tokeniserte eiendelene.
De får disse tokenene, og vi ettergir gjelden deres.
Vi gir dere fullstendig fritak.
Og på det tidspunktet kan du leie huset tilbake fra oss.
Og du kan bo der og gjøre oppussinger hvis du ønsker det, med en langsiktig leieavtale, om du vil.
Og vi vil være eiere av eiendommen, du vil bo der, betale husleie til oss og kanskje ha
for eksempel 500 000 dollar i tokens på konto.
Og kanskje du tenker at det er en god avtale.
For mange vil dette være en god avtale.
Det er faktisk mange som for øyeblikket ikke kan gi slipp på huset sitt.
For selv om de har egenkapital, kan de ikke flytte, fordi de da måtte betale et nytt boliglån eller en ny
husleie som ville være mye høyere enn det de betaler nå.
De ser at det ville være lett for Dem å ta denne avgjørelsen:
«Å, jeg skal få disse tokenene , så skal jeg leie, og livet blir herlig.»
I dette øyeblikket ville du vært lykkelig.
Men på dette tidspunktet har du din digitale valuta, og du kan kontrolleres.
Problemet er at man dermed mister muligheten til å eie noe igjen.
Før eller senere vil du gå tom for tokens.
Slik er livet nå en gang.
De kommer til å bruke det opp.
En eller annen gang vil de ta slutt.
De vil forhåpentligvis, selvfølgelig, ha en jobb.
Og vil du kunne erstatte denne egenkapitalen med inntekten fra jobben din på det tidspunktet?
Nei, det vil du ikke, for du vil ikke ha nok inntekt til å spare opp så mye penger at du kanskje kan starte en
bedrift eller gjennomføre et annet prosjekt, bygge et nytt hus eller hva det nå måtte være.
I utgangspunktet kan det å bli kvitt gjeld virke attraktivt for noen mennesker.
Prisen for dette ville imidlertid være avskaffelsen av privat eiendom.
Det var en veldig, veldig god illustrasjon. Tusen takk for det.
Og nå som vi snakker om å ikke ha noen jobb lenger:
Dette er virkeligheten for hundretusener av mennesker som har mistet jobben de siste årene.
Bare i år har titusenvis av mennesker blitt sagt opp fra Big Tech-bransjen og fra alle mulige andre deler av arbeidsmarkedet.
Og i boken din siterer du Curtis Yarvin, denne banebrytende tenkeren, denne politiske teoretikeren.
Og han skriver: «Målet vårt er, kort sagt, et humant alternativ til folkemord.»
Dette er den ideelle løsningen som gir samme resultat som massemord.
Det innebærer altså å fjerne uønskede elementer fra samfunnet, men uten moralsk stigmatisering.
«Og det beste alternativet jeg kan komme på, er å virtualisere de beskyttede, noe som innebærer at et virtualisert menneske holdes
i konstant isolasjon i en celle utstyrt med et fengslende virtual reality-grensesnitt som gir ham et rikt og meningsfylt liv.»
Er ikke det litt sprøtt?
Hvem ville i det hele tatt høre på denne fyren?
Og jeg lurer på hvem som lytter til ham.
Og nå som vi er inne på denne teorien: Hva er planen for alle disse arbeidsledige, hvis antall stadig øker?
Vel, vet du, gamle Curtis har blitt helt oppslukt av filmen «Matrix».
I bunn og grunn handlet filmen «Matrix» nettopp om dette.
Mennesker som befant seg i en celle uten å vite at de var i en celle.
Og man fikk dem til å tro på en fantasiverden der de kunne late som om, tror jeg.
Og handlingen var helt klart et sprøtt tema.
Den hadde mange mangler.
Det burde egentlig ikke være mulig, men likevel ser man at Curtis Yarvins tankegang er påvirket av en film som «Matrix».
Jeg tror det til slutt ble tre Matrix-filmer, men den første viste nok det den handlet om.
Nettopp.
De har rett.
Hvem har vel lyst til å høre på en slik galning?
Bortsett fra virtualiseringsbegrepet, når han snakker om det humane alternativet til folkemord.
Han sier at dette er den ideelle løsningen, som fører til de samme resultatene som massemord.
Stemmer.
Han setter altså dette på lik linje med massemord.
Og i parentes: «fjerning av uønskede elementer fra samfunnet.»
Hvem betegner han som uønskede elementer i samfunnet?
Kanskje alle som er arbeidsledige?
Det sier han ikke.
Den ubrukelige klassen, som herr Harari ville sagt.
Jeg vet det.
Og så fortsetter han: «men uten det moralske stigmaet».
Det er altså en moralsk konflikt som han ganske enkelt skyver til side:
«Det er som drap, men vi trenger ikke å bekymre oss for det moralske stigmaet.»
«Fordi vi ikke egentlig kommer til å drepe ham.
«Vi kommer bare til å drive ham til vanvidd, sperre ham inne i en celle og gi ham et fantastisk liv.»
At noen i det hele tatt kan tro at denne fyren skal tale på vegne av hele teknologibransjen – det er jo helt vanvittig.
Og jeg må si at det særlig er disse «Tech-Bros» i Washington, D.C., som for tiden alle følger hans filosofi.
Det er riktignok mange i Silicon Valley som ikke er enige med Curtis Yarvin, men de sitter ikke ved makten.
Det er problemet.
Vi kan altså ikke si at alle «tech-bros» i Washington eller i Silicon Valley tror på Curtis Yarvin. For det gjør de ikke.
Men de som har klart å nå helt til topps – for øvrig alle milliardærer – jeg kjenner ikke en eneste blant dem som
ikke er milliardær, som Elon Musk, Peter Thiel, Michael Kratsios, alle disse menneskene – de er milliardærer.
De er kremen av kremen, og det er deres filosofi.
Det er helt sprøtt.
Når vi snakker om milliardærenes filosofi:
I boken din har du et kapittel om Peter Thiel, der du presenterer disse 10 punktene i hans
filosofi. Og ett av dem lyder: «Monopoliser alt!»
Det er hans ledemotiv!
Spørsmålet mitt til deg er derfor: I hvor stor grad er Big Tech monopolisert for tiden?
Hvor stort tror du dette monopoI er?
Har du noen konkrete eksempler på hvordan dette påvirker situasjonen?
Absolutt.
La oss ta Palantir som eksempel.
Det er selskapet han grunnla sammen med Alex Karp.
Begge er for øvrig medlemmer av styringskomiteen til Bilderberg-gruppen.
Det er selvfølgelig enormt.
Men i bunn og grunn betyr det at de også er mesterlige globalister.
Når vi først snakker om Palantir – Palantir er i ferd med å erobre verden.
Det er ingen som kan måle seg med dem, ikke engang i nærheten, når det gjelder hva de driver med
over hele verden med overvåkingsprogramvaren sin.
De har nettopp erobret Storbritannia. Og Storbritannia er akkurat nå fullstendig ute av kurs, fordi
Palantir har overtatt hele deres etterretningsarbeid.
Og i USA gjør de det samme: De samler ikke bare inn dataene i Washington, D.C., som har
kommet for dagen gjennom «DOGE»-operasjonen .
Alle dataene er lagt ut i skyen. Alle disse ulike datasiloene er lagt ut i skyen.
Og så ga Trump Palantir i oppdrag å ta alle disse dataene og omdanne dem til brukbar informasjon.
Da var de også i militæret.
De er for tiden drivkraften bak kunstig intelligens i militærsektoren.
La oss ta en titt på det.
De har den sivile siden, og de har den militære siden. Hva gjenstår da?
Vel, etterretningstjenestene har dem også.
Og man må ikke glemme at Palantir opprinnelig ble grunnlagt som et CIA-selskap.
Da det opprinnelig ble opprettet, var formålet i hovedsak å utflytte etterretningsvirksomheten for å opprette et omfattende
informasjonssystem om alt og alle innbyggere i landet.
Det var TIA , et program for omfattende informasjonsinnsamling.
Det ble forkastet av Kongressen.
CIA ville gjøre det, men Kongressen sa: «Nei, det skal dere ikke gjøre!»
Så de satte en stopper for det.
Og så kom Peter Thiel, som grunnla Palantir for å rive ansvaret – eller fakkelen – fra myndighetene og privatisere alt.
Deres første kunde var altså CIA i flere år, mens de perfeksjonerte programvaren sin i henhold til
spesifikasjonene som CIA ønsket å integrere i programvaren.
For øyeblikket har det altså faktisk et monopol.
Det er ingen som kan konkurrere med ham.
Det er ingen som kan fortrenge ham fra plassen hans.
Og det er selve essensen av et monopol.
Ja, og det avgjørende for meg er at så snart alle disse dataene, som er samlet inn fra alle disse menneskene, blir
knyttet til identiteten din, så vet de virkelig alt om deg.
De vet hvor du er, og det i sanntid.
Og spørsmålet mitt til deg: Hvor nærme er vi egentlig?
Er vi der allerede, eller hvordan ser situasjonen ut?
Jeg ser at vi allerede har kommet så langt når det gjelder infrastrukturen.
Alt er ikke aktivert ennå, men infrastrukturen er vel installert, tror jeg.
Nå kan noen kanskje hevde at det kanskje finnes en grense for disse enorme AI-datasentrene.
Eller kanskje de har 2 000 nå og sier: «Vi må ha 3 000 før vi kan gjennomføre denne planen.»
Jeg vet ikke hvor grensen går – men for tiden bygger de disse greiene som gale.
De investerer mer penger i henne enn hun eier.
Pengene deres kommer også fra Midtøsten, fra islamske kilder, for å bygge våre datasentre, samt annet risikokapital
som stilles til rådighet av alle disse andre milliardærene for å bygge opp denne infrastrukturen.
Det dreier seg utvilsomt om et kontrollsystem som kan administrere all informasjon i samfunnet.
Og formålet med å samle inn alle disse dataene i utgangspunktet og legge dem inn i en AI-programvare, er å kunne
manipulere objektet som dataene opprinnelig ble samlet inn fra.
Det er jo selve essensen av data, ikke sant?
Man samler ikke inn data bare for å oppbevare dem i en skoeske.
Ja, selvfølgelig. Man ønsker å påvirke denne personen.
Man ønsker vel å bli bedre kjent med denne personen enn vedkommende kjenner seg selv, lage en personlighetsprofil
og manipulere befolkningen uten å spørre om lov, ikke sant?
Ja, akkurat.
Det er interessant.
Og nå ser vi hvordan hele situasjonen i Gaza utvikler seg, og interessant nok snakker man åpent om å innføre et teknokrati der,
og mange ser på det som en slags... ja, hele situasjonen i Gaza siden krigens begynnelse, siden 7. oktober og allerede før
det, har lenge vært et friluftsfengsel med massiv overvåking – og de ser det litt som en prøveballong for resten av verden.
Hva mener du om det?
Er hele denne situasjonen i Gaza en slags lokal testarena?
Overalt der det var konflikter. Og det gjaldt ikke bare i Gaza. Også Ukraina var og er et enormt testområde.
Stemmer.
Men overalt der det er en konflikt, en større militær konflikt, særlig en som trekker ut i langdrag… Det finnes
visse kriseområder i verden, som for eksempel Nigeria.
Man ser for eksempel at Palantir tester eller tar i bruk programvaren sin, fordi det er nødvendig
med kampforhold for å teste programvaren. Vet du...
Og nå tester de det hos ICE , ikke sant?
Jeg har hørt at ICE bruker programvare fra Palantir og ansiktsgjenkjenning.
Absolutt. Helt sikkert.
Det er vel også en prøveballong, eller hva?
Ja, ja. Jeg vet det. De bruker det til identifikasjon, til målregistrering og for tilgang til andre systemer via back-end.
Jeg hørte nylig en historie om en kvinne som protesterte mot ICE. Bildet av henne var tatt med en
smarttelefon som var utstyrt med en spesiell programvare.
ICE-agenten tok, med andre ord, et bilde av henne, et ansiktsbilde, og hun trodde at saken dermed var avklart.
En måned senere fant hun ut at hun var blitt strøket fra «Clear»-programmet, altså programmet som gir
henne mulighet til å gå om bord på et fly uten å måtte gjennom den vanlige sikkerhetskontrollen.
Vet du, det finnes et program. Det heter «Clear», tror jeg. Og man må søke om å få være med i det.
Man oppgir altså all informasjon, de biometriske opplysningene og så videre.
Og så kan man gå om bord i flyet ved ganske enkelt å vise ansiktet sitt raskt.
Vel, hun ble kastet ut av dette programmet.
Så, hvordan kunne dette skje?
Vel, det var en sammenheng mellom tidspunktet da ICE-betjenten tok bildet av henne og
tidspunktet da hun ble utestengt fra dette programmet.
Wow.
Ser du, det har jo ganske store konsekvenser, ikke sant?
TSA er noe helt annet enn ICE, men likevel,
Så de henger sammen, ikke sant?
Ja, akkurat.
Jøss. Det er en sprø historie.
Og jeg lurer på hvor mye mer av dette som fortsatt foregår.
Har dere nå også disse ansiktsgjenkjenningskameraene i Arizona?
Å, ja.
Det finnes mange kameraer.
Det er sikkert ikke alle som bruker ansiktsgjenkjenning.
Stemmer.
I Arizona finnes det for eksempel massevis av slike nummerskiltlesere.
Å, ja.
De identifiserer bilen din ved å ta et slags «fingeravtrykk» av den, så å si – ikke bare bilskiltet, men
også bulker og klistremerker på støtfangeren – rett og slett alt som finnes på bilen din.
Du kan samle all denne informasjonen på ett sted.
Å, interessant.
Da vet de: «Du kjører en Hyundai-sportsbil fra 2012 med, la oss si, Pro-Life-klistremerker bakpå eller noe i den retningen.»
Og de kan gi kjøretøyet ditt et avtrykk – et fingeravtrykk, så å si – som kan gjenkjennes andre steder.
Ja.
Dette er den typen overvåkingssystem som kan spore hvor du befinner deg, uansett hvor du går.
Det spiller ingen rolle hvor du drar, selv ikke over landegrensene.
Altså... disse systemene blir for tiden installert overalt.
Wow.
Vel, Patrick, vi må snart avslutte, men jeg har to spørsmål til – kanskje det nest siste.
På slutten av boken din finner du denne listen over teknokrater.
Det er bare et kort kapittel med navn.
Det som slo meg, var at fire av disse personene faktisk er ledere i Anduril og nå sitter i
regjeringen eller står svært nær regjeringen.
Hva tror du vi har i vente?
Og hva betyr dette for fremtidens krigføring og for fremtiden til statens utøvende makt?
Anduril er nettopp det – et selskap som produserer autonome drapsmaskiner.
Jeg vet det. Er det ikke rart at de leder denne gruppen?
Ja, Anduril og Palantir er virkelig veldig like.
Og hva skal jeg si – i bunn og grunn er dette et monopol.
Og de marsjerer i takt.
Det er en tett forbindelse mellom de to selskapene, ikke bare når det gjelder ledelsen, men også når det
gjelder interoperabiliteten mellom programvarene deres.
Vel, ja. Det er virkelig veldig, veldig bekymringsfullt.
Ja.
Wow. De snakker ofte om begrepet «Omni-War», altså krig på alle fronter.
Og når jeg ser på nyhetene hver dag, kommer dette begrepet alltid opp i tankene mine, fordi jeg tror at
det er akkurat det vi blir presentert for, ikke sant?
Angrep og vanvittige hendelser fra alle kanter.
Hvis du nå skulle si til publikummet vårt eller befolkningen hva vi bør konsentrere oss om for
øyeblikket, hva mener du da bør tas opp eller prioriteres?
På nasjonalt nivå vil vi sikkert ikke kunne stoppe det, men det har sivet ned helt til lokalt nivå.
Ja.
Men du har mulighet til å påvirke på lokalt nivå.
Det burde i alle fall være slik.
Det finnes et byråd hvis medlemmer bor i ditt nabolag og som du kan ta kontakt med. Du kan henvende deg direkte til dem.
Du kan snakke med dem og overbevise dem om at de ikke må la dette søppelet komme inn i byen vår.
De kan for eksempel blokkere programvaren for kriminalitetsforebygging, kameraene
for ansiktsgjenkjenning og datasentrene.
Å ja.
Alle disse tingene kan bli avvist av bystyret ditt eller, hvis du ikke bor i en by, av de lokale myndighetene i distriktet ditt.
Og det er nettopp det vi bør konsentrere oss om nå:
å bygge en beskyttelsesmur rundt menigheten vår.
Ikke la dere bli oppslukt av alt dette AI-tullet.
Selskaper som OpenAI og Grok har alle utviklet spesielle versjoner av sine AI-programmer for offentlige myndigheter.
Stemmer.
Jeg prøver å huske hva det heter. Jeg tror det heter Open AI, ganske enkelt «OpenAI for offentlige etater» . Jeg tror G-O-V .
Ja, og «Grok for Government», tror jeg.
Vel, de selger det til den føderale regjeringen.
Ja.
De trekker nå hele den tyske regjeringen inn i dette.
Men opprinnelig sa de i pressemeldingen sin at de også skulle markedsføre det overfor delstatene.
Å, ok.
Det betyr at de på et eller annet tidspunkt vil utvide det til bynivå.
De vil under ingen omstendigheter at byen deres skal ha noe som helst å gjøre med for eksempel OpenAI Gov eller Grok Gov.
Dette kan blokkeres på lokalt nivå.
Vil regjeringen gjøre det?
Sannsynligvis ikke.
Og du vet at de vil si: «Å, det er jo fantastisk.»
Vi kan bli mer effektive, bla, bla, bla.
Greit.
Men du kan ta stilling nå og motvirke det.
Som man sier i gamle westernfilmer: «Ta dem på passet».
Det er altså det vi bør konsentrere oss om nå.
Ja, det er et godt argument.
Og jeg mener at det viktigste argumentet – og det ser jeg også i selskapet jeg jobber for – er at folk
aksepterer AI fordi den hjelper dem og sparer tid når de skal utføre oppgaver og så videre.
Hva, hva er argumentene mot alt dette?
Det er så mange fordeler som folk ser når de sier: «Hei, vi trenger denne AI-en til rådhuset vårt.»
Har dere noen argumenter som vi kan gi folk?
Vel, bortsett fra det vi nettopp diskuterer her, finnes det så mye informasjon.
Jeg mener, selv om man bare har denne informasjonen her, har man i det minste noe å snakke om.
Men det er så mange aspekter ved dette. Kunstig intelligens gjennomsyrer rett og slett alle deler
av samfunnet og tas nå også i bruk i næringslivet.
Folk har ingen anelse om hva som foregår.
Hvis for eksempel bil- eller innboforsikringen din blir sagt opp, skyldes det sannsynligvis AI.
Og du vil aldri få noen forklaring på hvorfor forsikringen din ble sagt opp.
Men hun har kommet frem til at du utgjør en risiko som de ikke lenger ønsker å ta.
Og du blir kastet ut og må betale mer et annet sted.
På sykehuset vil operasjonen din sannsynligvis bli godkjent av en AI – ikke av et menneske, men av et AI-program.
Og hvis det står at du ikke trenger denne operasjonen eller denne undersøkelsen, vil du heller ikke få den.
Men ingen vil noensinne si til deg: «Vel, AI-en har tatt denne avgjørelsen for deg».
Egentlig er det bare på tide å gjøre motstand.
På tide å gjøre motstand. Nettopp.
Med all kraft, ikke med oss!
Ok. Ja, jeg kan bare anbefale alle å lese denne boka.
Jeg mener, det er skremmende, men det er virkeligheten og menneskene vi står overfor.
Og jeg likte budskapet Deres veldig godt – å konfrontere våre lokale myndigheter med
virkeligheten og med menneskene som står bak.
Og det er sannsynligvis det sterkeste våpenet vi har for øyeblikket.
Vi må jo bare vise at vi er her og gå ut, ikke sant?
Ja, akkurat slik er det.
Ja, ikke vær redd for å vises på kameraene deres hvis du viser ansiktet ditt.
Stemmer.
De vet allerede hvem du er.
Ikke bekymre deg!
Hvis du vil protestere, så bare gå ut og gjør det, for de kommer til å finne deg uansett.
De vet jo allerede hvem du er.
De vet det. De har en profil av deg overalt.
Så tro ikke at noen kan gjemme seg ved å ikke vise ansiktet sitt.
Riktig. Fantastisk.
Vel, Patrick, tusen takk for dette fantastiske intervjuet.
Og til slutt: Hvor kan man finne dine gratis arbeider, og hvor kan man kjøpe boken din?
Ja, selvfølgelig. Technocracy.news
Bøkene er tilgjengelige der.
Men du kan også kjøpe enkeltbøker via Amazon.
Og lydboken også. Den er veldig populær akkurat nå.
Og Kindle-versjonen er også tilgjengelig på Amazon.
Så hvis du vil ha den, kan du gå til Amazon.
Det er kun bøkene selv du kan få tak i på technocracy.news.
Hvis du befinner deg utenfor USA, bør du ikke gjøre dette, da fraktkostnadene til
utlandet for øyeblikket er høyere enn bokprisen.
Du kan altså gå inn på Amazon og bestille boken i Australia, Europa, Storbritannia og Canada via din lokale Amazon-nettside.
Fantastisk, Patrick Wood, tusen takk for at du var med på Kla.TV igjen!
Takk.
Dr. Paul Brandenburg – lege og opplysningsmann: «Det virkelige livet finnes ikke på nettet, det virkelige livet er analogt.»
«Å møtes, snakke med folk og sitte overfor dem er helt avgjørende og essensielt.»
Ta kontakt med ditt regionale Kla.TV-team!
www.kla.tv/vernetzung