Rockefeller bol sponzorom, Brzezinski bol akademikom.
To bola ideológia, ktorú si osvojil najmä David Rockefeller, aby v podstate odobral
svetové zdroje z rúk národných štátov, ale aj ľudí.
Trilaterálna komisia bola aspoň na verejnosti 45 rokov skôr neaktívna, teraz sa však
opäť ozýva, aby, takpovediac, zožala úrodu.
Zaviedli menový systém, zaviedli svoju vedeckú diktatúru s využitím umelej inteligencie a celej modernej sledovacej
infraštruktúry, ktorá bola nainštalovaná po celom svete.
Sú teda pripravení na útok; najmä vzhľadom na všetky tie dátové centrá, ktoré sa budujú po celej našej krajine.
Tu ide o ovládnutie celého sveta.
Dnes mám ako hosťa renomovaného autora, ktorý už desaťročia informuje verejnosť o
Trilaterálnej komisii a nadchádzajúcej technokracii.
Bol už niekoľkokrát hosťom v relácii Kla.tv a veľmi ma teší, že ste opäť medzi nami, Patrick Wood.
Ďakujem, že tu môžem byť opäť.
Je to už dávno.
To je pravda, a medzitým sa udialo veľa vecí, a jednou z nich je, že ste vydali túto knihu: „Posledná zrada, varovný
príbeh. Ako technokracia zničila Ameriku“. Ste jej spoluautorom.
Sú to dvaja autori, však? Vy a Courtenay Turner.
A vy ste to zverejnili len nedávno, myslím, že začiatkom roka?
Vyšiel 4. novembra, takže je na trhu len dva alebo tri mesiace.
Úžasné.
Áno, je to naozaj dobrá kniha.
Je fajn, že je to také krátke a výstižné.
V podstate to vystihuje to, čo sa udialo počas Trumpovho prvého roka vo funkcii, a poskytuje pohľad na
historické korene a ideológie, ktoré stoja za súčasným vývojom tu v Spojených štátoch.
Preto je prvá otázka, ktorú by som vám chcel položiť:
Táto kniha sa zaoberá Trilaterálnou komisiou a knihou Zbigniewa Brzezińského „Technotronická éra“ a podobnými témami.
Kto vlastne založil Trilaterálnu komisiu a aký bol alebo je jej hlavný cieľ?
Boli to Zbigniew Brzeziński a David Rockefeller.
Rockefeller bol sponzorom.
Brzezinski bol akademik.
Je to takpovediac ako v rozprávke „Kráska a zviera“.
A Brzezinski napísal túto knihu, keď bol profesorom politológie na Kolumbijskej univerzite.
Názov jeho knihy bol „Medzi dvoma érami: Úloha Ameriky v technotronickej ére“.
Slovo „technotronický“ v podstate používal namiesto slova „technokratický“.
V tomto kontexte by som teda oba pojmy považoval za synonymá.
Ale práve túto ideológiu prevzal najmä David Rockefeller, aby v podstate odňal svetové
zdroje z rúk národných štátov, ale aj ľudí.
Bola to veľmi dlhá kampaň, zrejme trvajúca 50 rokov a viac, ale vidíme konsolidáciu, masívne zlučovanie zdrojov po celom
svete do silnejších rúk, ak to tak môžeme nazvať, už nie v rukách štátov, národných štátov alebo jednotlivcov.
Hmm, to je zaujímavé.
A keď hovoríme o tejto konsolidácii , celá táto situácia, ktorú práve sledujeme – ako sa americká vláda snaží
získať ropu vo Venezuele, hrozí, že prevezme Grónsko a Kanadu…
Ide to týmto smerom, ktorý stanovila Trilaterálna komisia?
Alebo ako by ste to zaradili?
Áno, snaha o vytvorenie severoamerického technátu sa skutočne datuje do roku 1932, keď Kolumbijská
univerzita začala podporovať technokratické hnutie.
V podstate chceli vytvoriť nový hospodársky systém, hospodársky systém založený na zdrojoch.
A vtedy stanovili, ako by mal vyzerať severoamerický Technat.
V podstate mali mapu; nikdy nepovedali, ako to chcú urobiť.
Napriek tomu však mali túto mapu, ktorá zahŕňala Grónsko, Kanadu, Spojené štáty, Mexiko, celú Strednú Ameriku,
ako aj Kolumbiu a Venezuelu na južnom cípe Južnej Ameriky.
Je to bláznivý plán, ale tak to povedali.
No, toto je prirodzené geografické zloženie tohto kontinentu.
Nezahŕňala však celú Južnú Ameriku.
Napriek tomu túto mapu zverejnili.
A zostala jednoducho celé roky, ba dokonca celé desaťročia bez povšimnutia, až donedávna, keď sa Trump zameral na Grónsko.
A ďalšou destináciou bola aj Panama.
A teraz sa hovorí o Mexiku a Kanade.
Zdá sa teda, že toto je moderné naplnenie tohto starobylého obrazu.
Áno, a zdá sa, že informácie má nielen Trump, ale aj Mark Carney, kanadský premiér.
Chcem tým povedať, že neustále hovorí: „Ak nesedíš pri stole, skončíš v jedálnom lístku“.
Pritom sa odvoláva na Kanadu a ďalšie, ako ich nazýva, „stredné národy“, ktoré sú, zdá sa, na jedálnom lístku, to znamená,
že ich pravdepodobne čoskoro pohltia, aspoň tak si to myslím.
Ach, áno. Viete, to je zaujímavé.
Trilaterálna komisia bola, aspoň na verejnosti, 45 rokov skôr neaktívna.
Teraz sa však opäť ozývajú, aby, takpovediac, zožali úrodu.
Mark Carney je členom Trilaterálnej komisie, číslo jedna.
No pozri sa na to.
Keir Starmer vo Veľkej Británii je tiež členom Trilaterálnej komisie.
A po celom svete sú aj ďalší členovia, ktorí, takpovediac, zaujímajú svoje miesto.
A potom sú tu samozrejme všetci tí technokrati vo Washingtone, D.C., ktorí sú, mimochodom, všetci miliardári.
Ľudia ako Kratsios, Lutnik, minister obchodu, David Sachs a tak ďalej, samozrejme aj Elon Musk.
To sú najvyšší technokrati sveta.
A spolu s členmi Trilaterálnej komisie sa združujú po celom svete.
Predstavte si to: Zdá sa, že ide takpovediac o koniec technotronickej éry, o ktorej hovoril Brzezinski v roku 1970.
To je zaujímavé.
A zdá sa, že sa mení celý politický poriadok – mám na mysli to, že doterajší poriadok sa zdá byť v pohybe.
Súhlasili by ste s týmto:
Mnohí ľudia hovoria, že Trump je búracie kladivo starého systému, a nielen Trump, myslím, že v
súčasnosti to platia pre politikov v celom západnom svete.
Povedali by ste, že je správne si to takto predstaviť?
Myslím, že áno.
Viete, musím povedať, že tu nejde o politiku, nikdy o to nešlo.
Vždy išlo o ekonomiku, čo pre väčšinu ľudí nie je zrejmé.
Sme, takpovediac, politické bytosti.
Chceme o tom diskutovať.
Chceme analyzovať, čo sa deje vo Washingtone alebo na iných miestach.
A tak sa hospodársky systém za posledných 50 rokov vyvíjal pred zrakmi všetkých.
Vidíme, ako sa z politického systému vynárajú šialené veci, ale všetko to má svoj základ aj v ekonomike:
Napríklad „Agenda 21“ a „Agenda 2030“ Organizácie Spojených národov:
Všetko sa začalo doktrínami, ktoré pôvodne vypracovala Trilaterálna komisia.
Ale pozrite, máme zmluvy; globálne otepľovanie, viete, dohody o ochrane klímy, ktoré sa stávajú
politickými témami a ľudia si nad tým lámu hlavu.
Čo si pri tom vlastne myslia?
Od začiatku to bolo všetko ekonomického charakteru.
A tak vidíme, ako sa svet v súčasnosti neuveriteľne rýchlo uberá smerom k tomuto ekonomickému
systému. Trvalo však dlho, kým sme sa dostali až sem.
Keď napríklad v roku 1976 Trilaterálna komisia prevzala vládu prezidenta Jimmyho Cartera,
výslovne uviedla, že nemá žiadny záujem o politiku.
Mysleli sme si, že je blázon, keď to povedala, viete, že to nemyslela úprimne.
Ale oni to mysleli naozaj vážne, zamerali sa na hospodársky motor sveta, a to na Spojené štáty.
Ak by to teda mohli využiť ako odrazový mostík na zavedenie svojho nového hospodárskeho systému: fungovalo to veľmi dobre, keď to
odovzdali Organizácii Spojených národov, aby to šírila po svete.
Teraz máme do činenia s globálnou technokraciou, a to nielen v Amerike.
To je pravda. Keď teda hovoríte o tomto novom hospodárskom systéme, ako by ste ho opísali?
Chcem povedať, čo je na tom podstatné, čím sa to vyznačuje?
Pokiaľ ide o nás, pravdepodobne to v podstate bude vedecká diktatúra pre ľudí na celom svete.
To v istom zmysle nahradí súčasný politický systém.
Technokrati sa už v roku 1932 chceli zbaviť všetkých politikov na svete.
A to je šialené.
Ale oni povedali: „No, máme vedecké poznatky, máme technické schopnosti a know-how, aby sme to dokázali.“
O tom sa nedá diskutovať.
Proste vám povieme, k čomu sme dospeli pomocou našich logaritmických pravítok alebo čohokoľvek iného.
A vy jednoducho poslúchnete.
Mysleli si teda, že ľudia nemusia diskutovať o vede, pretože veda je jednoznačná.
Nie je teda potrebný žiadny výklad.
A to je šialené.
Ľudia to nakoniec odmietli, ale tú istú filozofiu, alebo ak chcete, ten istý prístup technokratov, možno v
súčasnosti pozorovať vo Washingtone D.C., kde sa naša vláda prakticky pred našimi očami rozpadá.
A to znamená, že politici raz opustia svoje funkcie.
V súčasnosti sa obmedzujú na minimum.
Moc, ktorú možno ešte pred 10 rokmi mali, im bola odňatá.
A stále prijímajú zákony.
Stále sa hádajú kvôli rôznym veciam.
Ale oni si nevšimnú, že sa blíži táto iná príšera, táto ekonomická príšera, ktorá v tom čase v podstate ovládne celý svet.
Presne tak. Včera som sa rozprával so svojím kolegom a trochu sme sa bavili o tom, že Trump so všetkým tým svojím bláznivým
správaním a bezohľadným vystupovaním, ktoré je pre mnohých ľudí dosť provokatívne, na seba strháva všetku tú pozornosť.
A že kvôli tomu stráca podporu.
A otázka znie: mnohí ľudia si myslia, že robí veľa chýb, viete, ale je to vôbec chyba, alebo je to vlastne plán, či súčasť plánu,
aby politika pôsobila tak smiešne, tak nesprávne, a v podstate tak pripravila pôdu pre systém,
ktorý príde po tom všetkom, v podstate po politike.
To je ono. To je dobrá poznámka.
Myslím si, že to je pravdepodobne pravda.
Všetky sily, ktoré v priebehu času v podstate rozvrátili západnú spoločnosť – masová imigrácia,
multikulturalizmus, ale aj marxistický prvok, červeno-zelená os s islamom – sú tiež súčasťou tohto procesu.
Všetky tieto ostatné sily vo svete majú tendenciu ničiť spoločnosť.
A Trump samozrejme nie je marxista, ale takpovediac sa pripojil k skupine, ktorá sa snaží zbúrať starý svetový poriadok.
Ale čo bude potom? Na to sa teraz musíme sústrediť.
Nejde o to, čo bolo predtým, ale o to, čo príde potom.
A vidíme týchto skutočných technokratov vo Washingtone, D.C.
Zdá sa, že máte plán na všetko.
Nastavili ste menový systém.
Svojou umelou inteligenciou a celou modernou infraštruktúrou na sledovanie, ktorá bola nainštalovaná
po celom svete, zaviedli svoju vedeckú diktatúru.
Sú teda pripravení na útok, najmä vzhľadom na všetky tie dátové centrá, ktoré sa budujú po celej našej krajine.
Neuveriteľné, nielen u nás, ale aj na Blízkom východe, v Európe a v Číne. V súčasnosti všetci práve budujú dátové centrá.
Načo potrebujeme všetok tento výpočtový výkon na vývoj umelej inteligencie?
Nejde len o to, že si môžete mať chatbota ako priateľa.
Na to to nie je určené.
Ide tu o kontrolu nad celým svetom; nad všetkými finančnými transakciami.
Predstavte si, že burza by napájala tento „monštruózny“ systém – ak chcete, internet vecí –
prostredníctvom senzorov vo všetkých mestách po celom svete.
A teraz dokonca sledujeme a monitorujeme všetkých ľudí na svete, najmä v našich krajinách – ani my nie sme voči tomu imúnni.
Ako vidíte, superstruktúra už bola vytvorená s cieľom ovládať to, čo z chaosu vzíde.
Áno, je to pravda.
A v tejto knihe ste spomenuli všetky plány rozvoja umelej inteligencie a zákony, ktoré boli prijaté až
minulý rok, v prvom roku Trumpovho funkčného obdobia.
Čo vás najviac znepokojuje alebo na čo by sme podľa vás mali venovať osobitnú pozornosť?
Ideológia, z ktorej vychádza mnoho z týchto „tech bros“, ako ich nazývajú vo Washingtone, D.C., ľudí ako „David
Sacksovia tohto sveta“ a „Peter Thielovia tohto sveta“, sa v súčasnosti inšpiruje filozofom menom Curtis Yarvin.
Musím povedať, že nie je filozof, ale vydáva sa za neho.
A vytvoril modernú filozofiu či ideológiu, ktorá je založená predovšetkým na technokracii.
Dá sa však rozpoznať mnoho podobností.
On vytvoril túto filozofiu, ktorú v súčasnosti vyznávajú všetci „tech bros“.
Na jednej strane chce zaviesť monarchiu, zrušiť funkciu prezidenta a zaviesť monarchiu.
Všetka štátna moc má byť zverená osobe, ktorá je v podstate diktátorom.
To znamená, že by už nebol potrebný žiadny politický systém.
V takomto systéme by bol Kongres bezmocný.
Možno by sme mali parlament podobný tomu britskému, ale nebol by príliš efektívny, pokiaľ ide o dosahovanie zmien.
A chce premeniť celé súkromné vlastníctvo v Spojených štátoch na suverénnu spoločnosť, ktorú nazýva „SovCorp“ .
A spoločnosť SovCorp bude vlastniť všetok majetok a vy už nebudete vlastniť nič.
To sa v podstate zhoduje s tým, čo pred niekoľkými rokmi uviedlo Svetové ekonomické fórum:
„Po roku 2030 už nebudete vlastniť nič.“
Mimochodom, nešlo len o prázdnu špekuláciu, ktorú niekto nadhodil na Svetovom ekonomickom fóre.
Ale to bol od začiatku plán – odobrať ľuďom celý súkromný majetok a prevziať ho do vlastných rúk.
To je naozaj, to je šialené.
To, čo sa stalo po Trumpovom nástupe do úradu, neboli len nesplnené sľuby.
V minulosti sa sľuby vždy porušovali.
To predsa robí každý politik, nie?
Každému je jasné, že k porušovaniu sľubov bude dochádzať stále znova.
Tu však hovoríme o niečom inom.
Po inaugurácii sa stalo to, že ľudia, predovšetkým populistické hnutie, boli zaplavené týmto nezmyslom, tzv. „Temným
osvietenstvom“ , od Petra Thiela, Curtisa Yarvina, Elona Muska a všetkých týchto ľudí, ktorí prevzali kontrolu nad
Washingtonom D.C., aby zaviedli tento úplne cudzí systém, ktorý nemal nič spoločné so sloganom „Make America Great Again“.
To bola úplná zrada populistického hnutia.
A okrem toho boli podvedení aj všetci ostatní Američania, ktorí mali odlišné názory, možno dokonca
socialistické či komunistické, kto vie. Aj oni boli podvedení, pretože to tiež nevedeli predvídať.
A nikto sa ich na to nepýtal, nikto sa nepokúsil poradiť sa s americkým národom ani
získať jeho súhlas s tým, či by to bola dobrá vec.
Správne, a mám ešte veľa doplňujúcich otázok, ale aby som sa vrátil k tomu, čo ste povedali o majetku: Chcú nám
všetko vziať, aby sme už nič nevlastnili a, ako povedalo Svetové ekonomické fórum, mali byť šťastní.
Akú úlohu v tom zohráva tokenizácia aktív?
Chcem povedať, čím sa tokenizovaný majetok líši od bežného majetku?
Nuž, ide o mechanizmus, pomocou ktorého môžu v súčasnosti získavať hodnotu z celosvetových aktív.
Napríklad z vášho domu, nehnuteľností, dreva, práv na ťažbu nerastných surovín a podobne.
Tokenizácia – dovoľte mi na chvíľu sa vrátiť o krok späť.
Vieme, že centrálne banky po celom svete zaviedli digitálne centrálne bankové meny.
Všetci sa na tom podieľali a iniciatívu viedla BIZ .
Trump hneď po nástupe do úradu vydal vykonávacie nariadenie, ktorým oslobodil Fed od akejkoľvek
výskumnej činnosti v oblasti digitálnych mien.
No, to pripravilo pôdu pre privatizáciu menového systému, ktorý vytvorili ľudia ako Michael Kratsios, najmä David Sacks, „car“
umelej inteligencie a kryptomien, a ďalší ľudia vo Washingtone.
Vytvorili ste finančný systém, ktorý zahŕňa platobnú časť.
To bola kedysi úloha centrálnej banky.
Teraz však vytvorili paralelný systém na digitalizáciu aktív – nie dlhov, ale aktív.
Táto takzvaná tokenizácia môže napríklad viesť k tomu, že americký minister obchodu Howard Lutnick bude mať
záujem o 680 miliónov morgov pôdy, ktorá patrí Spojeným štátom, teda federálnej vláde v Amerike.
To je, mimochodom, viac ako 30 % nášho územia.
Nemali by to mať, ale majú to.
Túžil po všetkých tých pozemkoch, ktoré by sa dali, takpovediac, tokenizovať a premeniť na obchodovateľný majetok, ktorý by
sa dal predávať po celom svete každému, kto by ho chcel kúpiť.
A majetok sa rozpadne na tisíc kúskov.
Niekto bude musieť tento majetok kontrolovať, ale nebudeme to vy ani ja.
Larry Fink, šéf spoločnosti BlackRock, nedávno na stretnutí Svetového ekonomického fóra (WEF) povedal:
„Všetko, čo sa dá tokenizovať, bude tokenizované.“
Všetok majetok na svete, dažďový prales, územie Spojených štátov, váš majetok, domy a ďalší majetok, ktorý
nahromadili spoločnosti typu BlackRock na celom svete.
Týmto spôsobom môžu vytvoriť obchodovateľný majetok, ktorý je rozdelený na tisíc miliónov častí, v podstate podobne ako akcie.
A kde zostanú tieto podiely?
No, mohli by sa nachádzať v rukách nejakého šejka v Saudskej Arábii, diktátora v Rusku alebo v
nejakom inom štátnom fonde kdekoľvek na svete.
Kto vie, kde sa s nimi obchoduje?
Možno BlackRock získa všetky tieto tokeny sám.
Neviem.
Problém je však v tom, že ani vy, ani ja k tomu nebudeme mať prístup a ani nebudeme mať
vôbec možnosť toto vlastníctvo kontrolovať.
Takže nech už má nad majetkom kontrolu ktokoľvek – majetok sa predsa nepohybuje, však?
Proste to tam je.
Les. Proste tam je, v priestore a čase.
Ak teda niekto predal celú túto hodnotu a tá je rozptýlená po celom svete, musí prísť
niekto a povedať: „No, teraz toto drevo vyťažíme.“
Tie stromy dostanú – porazené a spracované na stavebné drevo alebo na čokoľvek iné.
Alebo sa začne ťažiť v tejto bani, z ktorej budeme získavať striebro alebo čokoľvek iné.
Kto to v tom čase bude?
No, na miestnej úrovni zrejme nie je nikto, kto by to mohol urobiť.
Na čele musia byť ľudia, ktorí všetky tieto podiely vôbec najprv kontrolujú.
Presne tak. A povedzme, že vlastním dom, vlastním auto. Kúpil som si to za svoje peniaze a tak ďalej.
Dá sa to tokenizovať, keďže máme štátny dlh a ja som občan a musím za to platiť?
Alebo na to ešte nie sme pripravení?
Čo si o tom myslíte?
Ešte nie sme tak ďaleko, ale myslím, že uvidíme, keď...
Je pravdepodobné, že Spojené štáty nakoniec vyhlásia platobnú neschopnosť.
Neviem, ako to bude vyzerať, ale dá sa to predpokladať.
Štáty môžu vyhlásiť bankrot.
To už v minulosti robili, takže pre nás by to nebolo nič mimoriadne.
Myšlienka by však bola vyradiť dlhy z bilancie.
V záujme krajiny, Spojených štátov a všetkých ľudí v našej krajine, ktorí sú zadĺžení, je potrebné tieto dlhy tiež splatiť.
Inými slovami: Všetky dlhy budú nakoniec splatené.
Zostanú teda už len majetkové hodnoty.
Dalo by sa si napríklad predstaviť, že tých 680 miliónov morgov v našej krajine bude tokenizovaných a potom sa
napríklad dostanú do rúk spoločnosti Black Rock, ktorá následne zabezpečí ich verejné rozdelenie.
Predstavte si, že vlastníte dom v hodnote 500 000 dolárov, na ktorom máte dlh vo výške 250 000
dolárov a máte vlastný kapitál vo výške 250 000 dolárov.
Mám pre vás ponuku:
Vykúpim váš vlastný kapitál za dvojnásobnú hodnotu vo forme tokenov, ktoré vzniknú z ostatných tokenizovaných aktív.
Tieto žetóny dostanete a my vám odpustíme vaše dlhy.
Úplne vám to odpustíme.
A v tom momente si od nás môžete tento dom opäť prenajať.
A môžete tam zostať a vykonávať svoje úpravy, ak chcete, na základe dlhodobej nájomnej zmluvy, ak si to želáte.
A my budeme vlastníkmi tej nehnuteľnosti, vy v nej budete bývať, budete nám platiť nájomné a napríklad
budete mať v peňaženke možno 500 000 dolárov v tokenoch.
A možno si myslíte, že je to dobrý obchod.
Pre mnohých ľudí to bude výhodná ponuka.
V skutočnosti je veľa ľudí, ktorí sa v súčasnosti nemôžu vzdať svojho domu.
Lebo aj keby mali vlastný kapitál, nemôžu sa presťahovať, pretože by potom museli platiť ďalšiu hypotéku alebo nájomné,
ktoré by bolo oveľa vyššie ako to, čo platia v súčasnosti.
Vidíte, že by sa vám toto rozhodnutie urobilo ľahko:
„Ach, dostanem tie tokeny , potom si niečo prenajmem a život bude krásny.“
V tej chvíli by ste boli šťastní.
V tomto bode však už máte svoju digitálnu menu a ste pod kontrolou.
Problém je v tom, že tým človek stráca možnosť niekedy v budúcnosti opäť vlastniť majetok.
Niekedy vám tokeny dôjdu.
Taký je proste život.
Minú to.
Niekedy vám dojdú.
Dúfajme, že samozrejme budú mať prácu.
A budete v tom čase schopný nahradiť tento vlastný kapitál svojím zamestnaním?
Nie, to sa vám nepodarí, pretože nebudete mať dostatočný príjem na to, aby ste si našetrili toľko peňazí, aby ste
mohli napríklad založiť firmu alebo zrealizovať iný projekt, postaviť ďalší dom alebo čokoľvek iné.
V zásade by zrušenie dlhov mohlo niektorým ľuďom pripadať lákavé.
Cenou za to by však bolo zrušenie súkromného vlastníctva.
To bola naozaj veľmi dobrá ukážka. Ďakujeme za ňu.
A keď už sme pri tej téme, že už nemáme prácu:
Taká je realita pre stovky tisíc ľudí, ktorí boli v posledných rokoch prepustení.
Len v tomto roku už bolo prepustených desaťtisíce ľudí z odvetvia veľkých technologických spoločností
a zo všetkých možných ostatných oblastí trhu práce.
A vo svojej knihe citujete Curtisa Yarvina, tohto vizionára, tohto politického teoretika.
A ten píše: „Naším cieľom je, stručne povedané, humánna alternatíva k genocíde.“
Je to ideálne riešenie, ktoré vedie k rovnakému výsledku ako masová vražda.
To teda znamená odstránenie nežiaducich prvkov zo spoločnosti, avšak bez morálneho stigmatizovania.
„A najlepšou alternatívou, ktorá ma napadá, je virtualizácia chránencov, čo znamená, že virtualizovaný človek je umiestnený
v neustálej samoväzbe v cele, ktorá disponuje pútavým rozhraním virtuálnej reality, ktoré mu umožňuje bohatý a naplnený život.“
Nie je to šialené?
Kto by vôbec počúval tohto chlapa?
A zaujíma ma, kto ho počúva.
A keď už sme pri tejto teórii: Aký je plán pre všetkých tých nezamestnaných, ktorých počet neustále rastie?
No, viete, ten starý Curtis sa zasekol na filme „Matrix“.
V podstate práve o tom bol film Matrix.
Ľudia, ktorí sa nachádzali v cele, bez toho, aby vedeli, že sú v cele.
A predstierali im nejaký vymyslený svet, v ktorom mohli predstierať, že... aspoň si to myslím.
A ten dej bol určite bláznivá téma.
Mala veľa medzier.
To by síce nebolo možné, no napriek tomu je zrejmé, že myslenie Curtisa Yarvinsa bolo ovplyvnené filmom ako „Matrix“.
Myslím, že nakoniec vznikli tri filmy zo série Matrix, ale ten prvý pravdepodobne ukázal to, o čom hovoril.
Presne tak.
Máte pravdu.
Kto by chcel počúvať takého blázna?
Okrem konceptu virtualizácie, keď hovorí o humánnej alternatíve k genocíde.
Tvrdí, že ide o ideálne riešenie, ktoré vedie k rovnakým výsledkom ako masová vražda.
Správne.
To teda prirovnáva k masovému vraždeniu.
A v zátvorkách: „odstránenie nežiaducich prvkov zo spoločnosti.“
Koho označuje za neželané prvky spoločnosti?
Možno všetci ľudia, ktorí sú nezamestnaní?
To nehovorí.
„Zbytočná trieda“, ako by povedal pán Harari.
Viem.
A potom pokračuje: „ale bez morálneho stigmy“.
Existuje teda morálny konflikt, ktorý jednoducho odsunie stranou:
„Je to ako vražda, ale nemusíme sa obávať morálneho stigmatu.“
„Pretože ho predsa len nezabijeme.
„Len ho doženeme k šialenstvu, zavrieme ho do cely a zaistíme mu úžasný život.“
Že by si niekto mohol myslieť, že tento chlapík by mal hovoriť v mene celého
technologického odvetvia – to je predsa úplne šialené.
A musím povedať, že práve títo „Tech-Bros“ vo Washingtone, D.C., v súčasnosti všetci nasledujú jeho filozofiu.
V Silicon Valley síce existuje veľa ľudí, ktorí s Curtisom Yarvinom nesúhlasia, ale nie sú pri moci.
To je ten problém.
Nemôžeme teda tvrdiť, že všetci „tech-bros“ vo Washingtone alebo v Silicon Valley veria
Curtisovi Yarvinovi. Lebo tomu tak nie je.
Ale ľudia, ktorí sa dostali až na vrchol – mimochodom, všetci sú miliardári –, nepoznám medzi nimi ani jedného, kto by
nebol miliardárom, ako napríklad Elon Musk, Peter Thiel, Michael Kratsios, všetci títo ľudia – sú miliardári.
Sú to tí najlepší z najlepších a to je ich filozofia.
To je šialené.
Keď už hovoríme o filozofii miliardárov:
Vo svojej knihe máte kapitolu o Petrovi Thielovi, v ktorej uvádzate týchto 10 bodov jeho
filozofie. A jeden z nich znie: „Monopolizuj všetko!“
To je jeho hlavná myšlienka!
Moja otázka pre vás preto znie: Do akej miery sú v súčasnosti veľké technologické firmy monopolizované?
Ako veľký je podľa vás tento monopol?
Máte nejaké konkrétne príklady toho, aké to má dôsledky?
Určite.
Vezmime si napríklad spoločnosť Palantir.
To je spoločnosť, ktorú založil spolu s Alexom Karpom.
Obaja sú, mimochodom, členmi riadiaceho výboru skupiny Bilderberg.
To je samozrejme obrovské.
V podstate to však znamená, že sú aj majstrovskými globalistami.
Keď už hovoríme o Palantire – Palantir práve dobýva svet.
Nikto sa im ani zďaleka nevyrovná v tom, čo robia so svojím sledovacím softvérom po celom svete.
Práve ste dobyli Spojené kráľovstvo. A Spojené kráľovstvo je momentálne úplne vyvedené z rovnováhy, pretože
spoločnosť Palantir prevzala celú jeho spravodajskú činnosť.
A v Spojených štátoch robia to isté: nezhromažďujú len údaje vo Washingtone, D.C., ktoré vyšli najavo v rámci operácie „DOGE“ .
Všetky údaje boli presunuté do cloudu. Všetky tieto rôzne dátové silá boli presunuté do cloudu.
A potom Trump poveril spoločnosť Palantir, aby všetky tieto údaje spracovala a premenila ich na využiteľné informácie.
Potom slúžili aj v armáde.
V súčasnosti sú hnacou silou umelej inteligencie vo vojenskej oblasti.
Pozrime sa na to.
Majú civilnú stránku a majú vojenskú stránku. Čo ešte zostáva?
No, majú ich aj tajné služby.
A nesmieme zabúdať, že spoločnosť Palantir bola pôvodne založená ako podnik CIA.
Keď bola táto organizácia pôvodne založená, slúžila v podstate na presun činností tajných služieb s cieľom vytvoriť komplexný
informačný systém o všetkom a o všetkých občanoch krajiny.
To bol TIA , program na komplexné zhromažďovanie informácií.
Kongres to zamietol.
CIA to chcela urobiť, ale Kongres povedal: „Nie, to neurobíte!“
Tak to zastavili.
A potom prišiel Peter Thiel, ktorý založil spoločnosť Palantir, aby vláde vytrhol zodpovednosť či pochodeň a všetko privatizoval.
Ich prvým zákazníkom bola teda niekoľko rokov CIA, počas ktorých zdokonaľovali svoj softvér podľa
špecifikácií, ktoré chcela CIA do softvéru integrovať.
V súčasnosti teda skutočne má monopol.
Nikto mu nedokáže konkurovať.
Neexistuje nikto, kto by ho mohol vytlačiť z jeho miesta.
A práve v tom spočíva podstata monopolu.
Áno, a pre mňa je kľúčové to, že hneď ako sa všetky tieto údaje, ktoré boli zhromaždené od všetkých tých ľudí,
prepoja s tvojou identitou, vedia o tebe naozaj všetko.
Vedia, kde sa nachádzaš, a to v reálnom čase.
A moja otázka pre vás: Ako blízko k tomu už sme?
Sme už tak ďaleko, alebo ako to vyzerá?
Vidím, že pokiaľ ide o infraštruktúru, sme už tak ďaleko.
Ešte nie je všetko aktivované, ale infraštruktúra už bola nainštalovaná, aspoň si to myslím.
Niekto by teraz mohol namietať, že pre tieto obrovské dátové centrá umelej inteligencie možno existuje nejaká hranica.
Alebo ich majú teraz možno 2 000 a hovoria: „Musíme mať 3 000, než budeme môcť tento plán zrealizovať.“
Neviem, kde by bola tá hranica – ale momentálne ich stavia ako o život.
Investujú do nej viac peňazí, než majú.
Vaše peniaze prúdia aj z Blízkeho východu, z islamských zdrojov, na výstavbu našich dátových centier, a ďalší
kapitál, ktorý poskytujú všetci títo ostatní miliardári, slúži na vybudovanie tejto infraštruktúry.
Ide nepochybne o kontrolný systém, ktorý dokáže spravovať všetky informácie v spoločnosti.
A účelom toho, že sa všetky tieto údaje vôbec zbierajú a vkladajú do softvéru umelej inteligencie, je to, aby bolo
možné manipulovať s objektom, z ktorého boli pôvodne získané.
V tom predsa spočíva podstata údajov, nie?
Údaje sa nezhromažďujú len preto, aby sa jednoducho uložili do krabice od topánok.
Presne tak, jasné. Chce sa na túto osobu pôsobiť.
Chceli by ste túto osobu spoznať lepšie ako ona sama, vytvoriť jej osobnostný profil a bez toho, aby
ste sa pýtali, manipulovať s obyvateľstvom, však?
Áno, presne tak.
To je zaujímavé.
A teraz sledujeme, ako sa vyvíja celá situácia v Gaze, a zaujímavé je, že sa otvorene hovorí o zavedení technokracie v
tejto oblasti, a mnohí ľudia to vnímajú ako akúsi... no, celá situácia v Gaze od začiatku vojny, od 7. októbra, a už aj predtým
bola dlho akousi väznicou pod holým nebom s masívnym sledovaním – a oni to vnímajú
trochu ako akýsi pokusný balón pre zvyšok sveta.
Ako to vnímate?
Je celá táto situácia v Gaze akýmsi miestnym testovacím poľom?
Všetade, kde dochádzalo ku konfliktom. A nebolo to tak len v Gaze. Aj Ukrajina bola a je obrovským testovacím poľom.
Správne.
Ale všade tam, kde dochádza ku konfliktu, k väčšiemu vojenskému konfliktu, najmä k takému, ktorý sa vlečie… Na
svete existujú určité krízové oblasti, ako napríklad Nigéria.
Vidno napríklad, že spoločnosť Palantir testuje alebo zavádza svoj softvér, pretože na jeho
testovanie sú potrebné bojové podmienky. Viete...
A teraz to testujú v ICE , však?
Počul som, že ICE používa softvér od spoločnosti Palantir a technológiu rozpoznávania tváre.
Určite. Bezpochyby.
To je tiež akýsi pokus, však?
Áno, áno. Viem. Používajú to na identifikáciu, na zameriavanie cieľov, na back-endový prístup k iným systémom.
Nedávno som počul príbeh o žene, ktorá protestovala proti ICE. Jej fotografiu zhotovili
smartfónom, ktorý bol vybavený špeciálnym softvérom.
Inými slovami, agent ICE jej urobil fotku, fotku tváre, a ona si myslela, že tým je vec vybavená.
O mesiac neskôr zistila, že bola vyradená z programu „Clear“, teda z programu, vďaka ktorému môže nastúpiť do lietadla
bez toho, aby musela prejsť bežnou bezpečnostnou kontrolou.
Viete, existuje jeden program. Myslím, že sa volá „Clear“. A na ten sa treba prihlásiť.
Takže sa poskytnú všetky informácie, biometrické údaje a podobne.
A potom sa do lietadla dostanete tak, že jednoducho rýchlo ukážete svoju tvár.
No, z toho programu ju vyhodili.
Tak ako sa to mohlo stať?
No, existovala súvislosť medzi okamihom, keď jej fotografoval príslušník ICE, a okamihom, keď bola z tohto programu vylúčená.
Páni.
Vidíte, to má celkom veľký dosah, však?
TSA je niečo úplne iné ako ICE, ale napriek tomu,
Takže sú navzájom prepojené, však?
Áno, presne tak.
Bože môj. To je šialený príbeh.
A pýtam sa sám seba, koľko takýchto vecí sa ešte deje.
Máte teraz tieto kamery na rozpoznávanie tváre aj v Arizone?
Áno, samozrejme.
Existuje veľa fotoaparátov.
Určite nie všetci vykonávajú rozpoznávanie tváre.
Správne.
Napríklad v Arizone je veľa takýchto zariadení na čítanie poznávacích značiek.
Ach, áno.
Tvoje auto identifikujú tak, že z neho, takpovediac, zoberú odtlačok – nielen evidenčné číslo, ale aj hrče a nálepky na
nárazníku – jednoducho všetko, čo sa na tvojom aute nachádza.
Všetky tieto informácie môžete zosúladiť.
Ach, zaujímavé.
Potom vedia: „Jazdíš na športovom aute Hyundai z roku 2012 s, povedzme, nálepkami
Pro-Life na zadnej časti alebo niečím podobným.“
A môžu tvojmu vozidlu prideliť odtlačok, akýsi „odtlačok prsta“, ktorý je možné rozpoznať aj inde.
Áno.
Ide o taký druh sledovacieho systému, ktorý dokáže sledovať tvoju polohu, nech ideš kamkoľvek.
Nezáleží na tom, kam ideš, dokonca ani cez štátne hranice.
Takže... tieto systémy sa v súčasnosti inštalujú všade.
Páni.
No, Patrick, čoskoro sa musíme dostať k záveru, ale mám ešte dve otázky, možno predposlednú.
Na konci vašej knihy sa nachádza tento zoznam technokratov.
Je to len krátka kapitola s názvom.
Zaujalo ma, že štyria z týchto ľudí sú skutočne vedúci pracovníci spoločnosti Anduril a v
súčasnosti pôsobia vo vláde alebo majú k nej veľmi blízko.
Čo podľa vás nás čaká?
A čo to znamená pre budúcnosť vedenia vojny a pre budúcnosť výkonnej moci štátu?
Anduril je presne to – spoločnosť, ktorá vyrába autonómne zabíjacie stroje.
Viem. Nie je to zvláštne, že stoja na čele tejto skupiny?
Áno, Anduril a Palantír sú si naozaj veľmi podobné.
A čo na to povedať – v podstate ide tu o monopol.
A kráčajú v rovnakom kroku.
Medzi oboma spoločnosťami existuje úzka väzba, a to nielen z hľadiska vedenia, ale aj
z hľadiska interoperability ich softvéru.
No, áno. To je naozaj veľmi, veľmi znepokojujúce.
Áno.
Páni. Často hovoríte o pojme „Omni-War“, teda o vojne na všetkých frontoch.
A keď sledujem denné správy, tento pojem mi vždy príde na myseľ, lebo si myslím, že práve to nám predkladajú, však?
Útoky a šialené udalosti zo všetkých strán.
Ak by ste teraz mali povedať našim divákom alebo verejnosti, na čo by sme sa mali v súčasnosti zamerať, čo by sa podľa vás malo
riešiť s vysokou prioritou alebo na čo by sme sa mali sústrediť?
Na celoštátnej úrovni to určite nezastavíme, ale preniklo to až na miestnu úroveň.
Áno.
Ale ty máš možnosť ovplyvňovať dianie na miestnej úrovni.
Tak by to v každom prípade malo byť.
Existuje mestská rada, ktorej členovia žijú vo vašom susedstve a sú vám k dispozícii. Môžete sa na nich obrátiť priamo.
Môžeš s nimi hovoriť a presvedčiť ich, aby nedovolili, aby sa tento odpad dostal do nášho mesta.
Môžu napríklad zablokovať softvér na prevenciu kriminality, kamery na rozpoznávanie tvárí a dátové centrá.
Áno, samozrejme.
Všetky tieto veci môže zamietnuť tvoje mestské zastupiteľstvo alebo, ak nežiješ v meste, tvoje okresné dozorné orgány.
A práve na to by sme sa teraz mali sústrediť:
vybudovať ochranný val okolo našej obce.
Nenechajte sa uniesť týmito rečami o umelej inteligencii.
Spoločnosti ako Open-AI a Grok vyvinuli špeciálne verzie svojich programov umelej inteligencie pre vládne orgány.
Správne.
Premýšľam, ako sa to volá. Myslím, že sa to volá Open AI, jednoducho „OpenAI pre
verejné inštitúcie“ . Myslím si, že G-O-V .
Áno, a „Grok for Government“, myslím.
No, predávajú to federálnej vláde.
Áno.
Tým práve obviňujete celú nemeckú vládu.
V tlačovej správe však pôvodne uviedli, že budú tento produkt ponúkať aj jednotlivým štátom.
Ach, dobre.
To znamená, že to nakoniec prenesú na úroveň miest.
V žiadnom prípade nechcete, aby vaše mesto malo čokoľvek spoločné napríklad s OpenAI Gov alebo Grok Gov.
To je možné zablokovať na miestnej úrovni.
Urobí to vláda?
S najväčšou pravdepodobnosťou nie.
A ty vieš, že povedia: „Ó, to je úžasná vec.“
Môžeme byť efektívnejší, bla, bla, bla.
Jasné.
Ale teraz môžeš zaujať stanovisko a tomu zabrániť.
Ako sa hovorí v starých westernových filmoch: „Zastav ich na priesmyku“.
Na to by sme sa teda teraz mali sústrediť.
Áno, to je dobrý argument.
A podľa mňa je to najdôležitejší argument, čo vidím aj v spoločnosti, pre ktorú pracujem: Ľudia
akceptujú umelú inteligenciu, pretože im pomáha a šetrí im čas pri vykonávaní úloh a podobne.
Aké sú vlastne argumenty proti tomu všetkému?
Existuje toľko výhod, ktoré ľudia vidia, keď hovoria: „Hej, potrebujeme túto umelú inteligenciu pre našu radnicu.“
Máte nejaké argumenty, ktoré by sme mohli ľuďom poskytnúť?
No, okrem toho, o čom práve hovoríme, je tu toľko informácií.
Myslím si, že aj keby sme mali len tieto informácie, máme o čom hovoriť.
Je tu však toľko rôznych aspektov. Umelá inteligencia preniká jednoducho do všetkých oblastí
spoločnosti a v súčasnosti sa využíva aj v hospodárstve.
Ľudia nemajú ani potuchy, čo sa deje.
Ak ti napríklad zrušia poistenie vozidla alebo domácnosti, je to pravdepodobne spôsobené umelou inteligenciou.
A nikdy sa nedozvieš, prečo ti bola zrušená poistka.
Zistila však, že predstavuješ riziko, ktoré už nechcú znášať.
A teba vyhodia a budeš musieť inde platiť viac.
V nemocnici tvoju operáciu pravdepodobne schváli umelá inteligencia – nie človek, ale program umelej inteligencie.
A ak sa v ňom uvádza, že túto operáciu alebo tento test nepotrebuješ, tak ho ani nepodstúpiš.
Nikto ti však nikdy nepovie: „No, toto rozhodnutie za teba urobila umelá inteligencia.“
V podstate je jednoducho čas postaviť sa na odpor.
Je čas na odpor. Presne tak.
Zo všetkých síl, nie s nami!
Dobrá. Áno, každému môžem len odporučiť, aby si túto knihu prečítal.
Myslím si, že je to desivé, ale je to realita a sú to ľudia, s ktorými sa stretávame.
A veľmi sa mi páčilo vaše posolstvo, aby sme naše miestne orgány konfrontovali s realitou a s ľuďmi, ktorí za ňou stoja.
A to je pravdepodobne najsilnejšia zbraň, ktorú momentálne máme.
Stačí len ukázať sa a vyjsť von, však?
Áno, presne tak to je.
Áno, neboj sa, že sa objavíš na ich kamerách, ak ukážeš svoju tvár.
Správne.
Oni už vedia, kto si.
Neboj sa!
Ak chceš protestovať, tak jednoducho vybehnite von a urobte to, lebo vás tak či tak nájdu.
Viete predsa, kto si.
Vedia to. Majú o tebe profil všade.
Takže si nemysli, že sa niekto môže skryť tým, že neukáže svoju tvár.
Správne. Skvelé.
No, Patrick, ďakujem ti za tento skvelý rozhovor.
A na záver ešte jedna otázka: Kde možno nájsť vaše bezplatné diela a kde si možno kúpiť vašu knihu?
Áno, samozrejme. Technocracy.news
Knihy sú tam k dispozícii.
Jednotlivé knihy si však môžete kúpiť aj cez Amazon.
A aj audiokniha. Tá je momentálne veľmi obľúbená.
A verzia pre Kindle je tiež k dispozícii na Amazon.
Ak ich teda chcete, choďte na Amazon.
Samotné knihy si môžete zakúpiť iba na stránke technocracy.news.
Ak sa nachádzate mimo Spojených štátov, nemali by ste to robiť, pretože náklady na zaslanie do
zahraničia sú v súčasnosti vyššie ako cena knihy.
Môžete teda navštíviť Amazon a objednať si túto knihu v Austrálii, Európe, Veľkej Británii a Kanade
prostredníctvom vašej miestnej webovej stránky Amazon.
Skvelé, Patrick Wood, ďakujeme, že ste opäť boli hosťom v Kla.TV!
Ďakujem.
Dr. Paul Brandenburg – lekár a osvetový pracovník: „Skutočný život nie je online, skutočný život je analógový.“
„Stretávať sa teda s ľuďmi, rozprávať sa s nimi, sedieť im naproti, je absolútne dôležité a nevyhnutné.“
Spojte sa s vaším regionálnym tímom Kla.TV!
www.kla.tv/vernetzung