Rockefeller je bil finančnik, Brzezinski pa akademik.
To je bila ideologija, ki jo je zlasti David Rockefeller prevzel, da bi v bistvu odvzel
svetovne vire iz rok nacionalnih držav in tudi ljudi.
Trilateralna komisija je bila, vsaj v javnosti, 45 let precej neaktivna, zdaj pa se spet
oglaša, da bi, tako rekoč, pobrala pridelek.
Vzpostavili so valutni sistem, vzpostavili so svojo znanstveno diktaturo z umetno inteligenco in celotno sodobno infrastrukturo
za nadzor, ki je bila vzpostavljena po vsem svetu.
Torej so pripravljeni na napad; predvsem zaradi vseh teh podatkovnih centrov, ki se gradijo po vsej naši državi.
Tu gre za nadzor nad celim svetom.
Danes gostim uglednega avtorja, ki že desetletja ozavešča javnost o Trilateralni komisiji in prihajajoči tehnokraciji.
Pri Kla.tv je bil že nekajkrat gost in zelo sem vesel, da ste spet pri nas, Patrick Wood.
Hvala, da sem spet lahko tukaj.
To je bilo že davno.
To drži, in v tem času se je veliko zgodilo, med drugim pa ste izdali knjigo »Zadnje izdajstvo, opozorilna zgodba.
Kako je tehnokracija uničila Ameriko«, katere soavtor ste.
Avtorjev je dva, kajne? Vi in Courtenay Turner.
In to ste objavili šele pred kratkim, mislim, da v začetku leta?
Izšel je 4. novembra, torej je na trgu šele dva ali tri mesece.
Čudovito.
Da, to je res dobra knjiga.
Lepo je, da je tako kratek in jedrnat.
V bistvu to povzema dogajanje v Trumpovem prvem letu vladanja in ponuja vpogled v zgodovinske korenine ter ideologije, ki stojijo
za trenutnimi dogajanji tukaj v Združenih državah Amerike.
Zato je prvo vprašanje, ki bi vam ga rad zastavil:
Ta knjiga obravnava Trilateralno komisijo ter knjigo Zbigniewa Brzezińskega »Tehnotronska doba« in podobne teme.
Kdo je ustanovil Trilateralno komisijo in kakšen je bil oziroma je njen glavni cilj?
To sta bila Zbigniew Brzeziński in David Rockefeller.
Rockefeller je bil financer.
Brzezinski je bil akademik.
To je, če tako rečem, podobno kot v »Lepotici in zver«.
Brzezinski je to knjigo napisal, ko je bil profesor političnih ved na Univerzi Columbia.
Naslov njegove knjige je bil »Med dvema obdobjema: vloga Amerike v tehnotronski dobi«.
Besedo »technotronisch« je v bistvu uporabil namesto »technokratisch«.
Na tem mestu bi torej oba izraza obravnaval kot sopomenki.
A to je bila ideologija, ki jo je zlasti David Rockefeller prevzel, da bi v bistvu odvzel
svetovne vire iz rok nacionalnih držav in tudi ljudi.
To je bila zelo dolga kampanja, očitno 50 let in več, vendar opažamo združevanje, množično združevanje virov po
vsem svetu v močnejše roke, če tako rečemo, ki niso več v rokah držav, nacionalnih držav ali posameznikov.
Hmm, to je zanimivo.
In ko govorimo o tej združitvi , je vsa ta zadeva, ki jo trenutno spremljamo – kako ameriška vlada hrepeni po nafti
v Venezueli, grozi, da bo prevzela Grenlandijo in Kanado…
Ali gre to v smer, ki jo je določila Trilateralna komisija?
Ali kako bi to vi opredelili?
Da, prizadevanja za vzpostavitev severnoameriškega »Technata« segajo dejansko v leto 1932, ko je
Univerza Columbia začela podpirati tehnokratsko gibanje.
V bistvu so želeli ustvariti nov gospodarski sistem, gospodarski sistem, ki temelji na virih.
Takrat so določili, kakšen naj bi bil severnoameriški Technat.
V bistvu so imeli zemljevid; nikoli niso povedali, kako bodo to storili.
Kljub temu pa so imeli ta zemljevid, ki je zajemal Grenlandijo, Kanado, Združene države Amerike, Mehiko, celotno Srednjo Ameriko
ter Kolumbijo in Venezuelo na skrajnem jugu Južne Amerike.
To je nor načrt, ampak tako so rekli.
No, to je naravna geografska sestava tega kontinenta.
Vendar pa ni zajemala celotne Južne Amerike.
Kljub temu so to karto objavili.
In je preprosto ostala neopažena leta, celo desetletja, vse do nedavnega, ko se je Trump lotil Grenlandije.
Tudi Panama je bila še ena od destinacij.
In zdaj sta v ospredju Mehika in Kanada.
Zdi se torej, da je to sodobna uresničitev te stare podobe.
Da, in zdi se, da ni obveščen le Trump, ampak tudi Mark Carney, kanadski premier.
Mislim, ves čas pravi: »Če ne sediš za mizo, si na jedilnem listu.«
Pri tem se sklicuje na Kanado in druge, kot jih sam imenuje, »srednje velike države«, ki so, kot kaže, na
jedilnem listu, kar pomeni, da jih bodo, domnevam, kmalu požrli.
Oh, ja. Veste, to je zanimivo.
Trilateralna komisija je bila, vsaj v javnosti, 45 let precej neaktivna.
A zdaj spet stopajo na plan, da bi, tako rekoč, pobrali pridelek.
Mark Carney je član Trilateralne komisije, številka ena.
No, poglej.
Keir Starmer iz Velike Britanije je prav tako član Trilateralne komisije.
Poleg tega pa so po vsem svetu še drugi člani, ki tako rekoč zasedajo svoje mesto.
In potem so seveda še vsi ti pravi tehnokrati v Washingtonu, DC, ki so, mimogrede, vsi milijarderji.
Ljudje, kot so Kratsios, Lutnik, minister za trgovino, David Sachs in tako naprej, seveda pa tudi Elon Musk.
To so najvišji tehnokrati na svetu.
In skupaj s člani Trilateralne komisije se dvigajo po vsem svetu.
Predstavljajte si: to je, tako rekoč, konec tehnotronske dobe, o kateri je Brzezinski govoril leta 1970.
To je zanimivo.
In zdi se, da se celoten politični red spreminja, mislim, da se dosedanji red premika.
Ali se strinjate s tem:
Mnogi pravijo, da je Trump tisti, ki ruši stari sistem, in ne le Trump, ampak po mojem
mnenju trenutno politiki po vsem zahodnem svetu.
Bi rekli, da je pravilno, da si to tako predstavljamo?
Mislim, da ja.
Veste, moram reči, da tu ne gre za politiko, nikoli ni šlo za to.
Vedno je šlo za gospodarstvo, kar večini ljudi ni jasno.
Mi smo, tako rekoč, politična bitja.
Želimo razpravljati o različnih zadevah.
Želimo analizirati, kaj se dogaja v Washingtonu ali drugod.
In tako se je gospodarski sistem v zadnjih 50 letih razvijal pred očmi vseh.
Iz političnega sistema prihajajo norosti, vendar vse to temelji tudi na gospodarstvu:
Na primer »Agenda 21« in »Agenda 2030« Združenih narodov:
Vse se je začelo z doktrinami, ki jih je prvotno razvila Trilateralna komisija.
Ampak, veste, imamo sporazume; globalno segrevanje, veste, sporazumi o podnebnih ukrepih, ki
postanejo politične teme, in ljudje se ob tem čudijo.
Kaj si pri tem sploh mislijo?
Vse to je bilo že od samega začetka gospodarske narave.
In tako vidimo, kako se svet trenutno neverjetno hitro približuje temu gospodarskemu sistemu.
Vendar je trajalo dolgo, preden smo prišli do te točke.
Ko je na primer Trilateralna komisija leta 1976 prevzela Carterjevo vlado pod predsednikom Jimmijem
Carterjem, so izrecno poudarili, da jih politika ne zanima.
Mislili smo, da je nora, da je to rekla, veste, da ni iskrena.
Ampak mislili so to resno, njihov cilj je bil gospodarski motor sveta, namreč Združene države Amerike.
Če bi torej to lahko izkoristili kot odskočno desko za uvedbo svojega novega gospodarskega sistema: to je zelo dobro delovalo,
ko so ga predali Združenim narodom, da bi ga razširili po svetu.
Zdaj imamo opravka z globalno tehnokracijo, ne le v Ameriki.
To drži. Ko torej govorite o tem novem gospodarskem sistemu, kako bi ga opisali?
Mislim, kaj je pri tem bistveno, kaj to sploh pomeni?
Kar nas zadeva, bo to verjetno v bistvu znanstvena diktatura za ljudi po vsem svetu.
To bo v določenem smislu nadomestilo sedanji politični sistem.
Tehnokrati so se že leta 1932 hoteli znebiti vseh politikov na svetu.
In to je noro.
Ampak so rekli: »No, imamo znanost, imamo tehnične zmogljivosti in znanje, da to uresničimo.«
O tem ni kaj razpravljati.
Preprosto vam bomo povedali, kaj smo ugotovili s pomočjo naših logaritmičnih računskih palic ali česar koli drugega.
In vi preprosto ubogate.
Zato so menili, da ljudje o znanosti ne potrebujejo razpravljati, saj je znanost nedvoumna.
Torej ni potrebna nobena razlaga.
In to je noro.
Ljudje so to na koncu zavrnili, vendar je isto filozofijo ali, če hočete, isti pristop tehnokratov mogoče
trenutno opaziti v Washingtonu D.C., kjer se naša vlada praktično razpada pred našimi očmi.
To pa pomeni, da bodo politiki nekega dne zapustili svoje položaje.
Trenutno so zmanjšani na minimum.
Moč, ki so jo morda še pred 10 leti imeli, jim je bila odvzeta.
In še vedno sprejemajo zakone.
Še vedno se prepirata zaradi različnih stvari.
Ampak ne vidijo, da se bliža ta druga pošast, ta gospodarska pošast, ki bo v tem trenutku v bistvu prevzela ves svet.
To je res. Včeraj sem se pogovarjal s kolegom in med drugim smo govorili o tem, da Trump s svojim norim obnašanjem
in brezobzirnim nastopom, ki je za mnoge ljudi precej provokativen, pritegne vso to pozornost nase.
In da zaradi tega izgublja podporo.
In vprašanje je, da mnogi mislijo, da dela veliko napak, veste, ampak ali je to sploh napaka ali pa je to pravzaprav načrt ali
del načrta, da se politika zdi tako smešna, tako napačna, in da se v bistvu utira pot sistemu,
ki bo prišel po vsem tem, v bistvu po politiki.
To je to. To je dobra ugotovitev.
Mislim, da je to verjetno res.
Vse sile, ki so v bistvu sčasoma razklale zahodno družbo – množično priseljevanje, multikulturalizem, pa tudi marksistični
element, rdeče-zelena os z islamom – so prav tako vključene v to.
Vse te druge sile v svetu težijo k uničenju družbe.
In Trump seveda ni marksist, vendar se je, če tako rečem, pridružil ekipi, ki ruši staro svetovno ureditev.
A kaj sledi potem? Na to se moramo zdaj osredotočiti.
Ni pomembno, kaj je bilo prej, ampak kaj bo sledilo.
In te prave tehnokrate lahko vidimo v Washingtonu, D.C.
Očitno imate načrt za vse.
Vzpostavili ste valutni sistem.
S pomočjo umetne inteligence in celotne sodobne infrastrukture za nadzor, ki je bila vzpostavljena po
vsem svetu, so vzpostavili svojo znanstveno diktaturo.
Torej so pripravljeni na napad, predvsem zaradi vseh teh podatkovnih centrov, ki se gradijo po vsej naši državi.
Neverjetno, ne le v naši državi, ampak tudi na Bližnjem vzhodu, v Evropi in na
Kitajskem. Trenutno vsi gradijo podatkovna središča.
Zakaj potrebujemo vso to računsko moč za razvoj umetne inteligence?
Ne gre le za to, da lahko imate chatbota za prijatelja.
Za to ni namenjeno.
Tu gre za nadzor nad celim svetom; nad vsemi finančnimi transakcijami.
Predstavljajte si, da bi borza napajala ta »zverinski« sistem – če hočete, »internet stvari« – s senzorji v vseh mestih po svetu.
In zdaj imamo celo sistem sledenja in nadzora vseh ljudi na svetu, še posebej v naših državah; tudi mi nismo imuni na to.
Vidite torej, da je bila nadstruktura že vzpostavljena, da bi obvladovala tisto, kar bo nastalo iz kaosa.
Da, to je res.
V tej knjigi ste omenili vse razvojne načrte in zakone na področju umetne inteligence, ki so bili
sprejeti šele lani, v prvem letu Trumpovega mandata.
Kaj vas najbolj skrbi ali na kaj bi po vašem mnenju morali posebej paziti?
Ideologija, ki stoji za mnogimi od teh »tech bros«, kot jih imenujejo v Washingtonu, D.C., za ljudmi, kot so
»David Sacks tega sveta« in »Peter Thiel tega sveta«, se trenutno zgleduje po filozofu po imenu Curtis Yarvin.
Moram reči, da ni filozof, a se za takšnega izdaja.
In ustvaril je sodobno filozofijo ali ideologijo, ki temelji predvsem na tehnokraciji.
Vendar pa je mogoče opaziti veliko podobnosti.
On je ustvaril to filozofijo, ki ji trenutno sledijo vsi »tech bros«.
Po eni strani želi vzpostaviti monarhijo, odpraviti predsedniški sistem in vzpostaviti monarhijo.
Vsa državna oblast naj bi bila prenesena na osebo, ki je v bistvu diktator.
To pomeni, da politični sistem ne bi bil več potreben.
V takšnem sistemu bi bil kongres brez moči.
Morda bi imeli parlament, podoben britanskemu, vendar ne bi bil preveč učinkovit pri doseganju sprememb.
Poleg tega želi celotno zasebno lastnino v Združenih državah Amerike preoblikovati v
suvereno podjetje, ki ga imenuje »SovCorp« .
SovCorp bo postal lastnik vsega premoženja, vi pa ne boste več imeli ničesar.
To se v grobem ujema s tem, kar je pred nekaj leti izjavil Svetovni gospodarski forum:
»Po letu 2030 ne boste več ničesar imeli.«
To, mimogrede, ni bila le prazna špekulacija, ki jo je nekdo izpostavil na Svetovnem gospodarskem forumu.
A to je bil že od samega začetka načrt, da bi ljudem odvzeli vse zasebno premoženje in ga prenesli v svoje roke.
To je res, to je noro.
To, kar se je zgodilo po Trumpovem prevzemu funkcije, niso bile le prelomljene obljube.
V preteklosti so bile obljube vedno prelomljene.
Vsak politik to počne, kajne?
Vsem je jasno, da se bodo obljube vedno znova kršile.
Tukaj pa govorimo o nečem drugem.
Po inavguraciji se je zgodilo, da so ljudi, predvsem pa populistično gibanje, preplavile te neumnosti, ki jih širijo
»Temna razsvetljenost« , s strani Petra Thiela, Curtisa Yarvina, Elona Muska in vseh teh ljudi, ki so prevzeli
Washington D.C., da bi uvedli ta popolnoma tuj sistem, ki ni imel ničesar skupnega z »Make America Great Again«.
To je bil popoln izdajstvo populističnega gibanja.
Poleg tega so bili prevarani tudi vsi drugi Američani, ki so imeli drugačna stališča, morda celo socializem ali komunizem, kdo ve.
Tudi oni so bili prevarani, ker tega prav tako niso predvideli.
In nihče jih ni vprašal, nihče ni poskušal posvetovati se z ameriškim ljudstvom ali pridobiti
njegovo soglasje, ali bi to bila dobra stvar.
Prav, imam še veliko dodatnih vprašanj, a da se vrnem k temu, kar ste povedali o premoženju: Hočejo nam vzeti
vse, da ne bomo več ničesar imeli in da bomo, kot je dejal Svetovni gospodarski forum, srečni.
Kakšno vlogo pri tem igra tokenizacija sredstev?
Mislim, kaj je tokenizirano premoženje v primerjavi z običajnim premoženjem?
No, to je mehanizem, s katerim lahko trenutno izkoriščajo vrednost svetovnih premoženjskih sredstev.
Na primer iz vaše hiše, nepremičnin, lesa, pravic do izkoriščanja rudnin in podobnega.
Tokenizacija – naj se za trenutek vrnem nazaj.
Vemo, da so centralne banke po vsem svetu uvedle digitalne centralne valute.
Vsi so sodelovali pri tem, pobudo pa je dala BIZ .
Trump je takoj po prevzemu funkcije izdal izvedbeni odlok, s katerim je Fed razrešil
vseh raziskav na področju digitalnih valut.
No, to je pripravilo teren za privatizacijo denarnega sistema, ki so ga ustvarili ljudje, kot so Michael
Kratsios, zlasti David Sacks, »car« umetne inteligence in kriptovalut, ter drugi v Washingtonu.
Ustvarili so finančni sistem, ki vključuje plačilni del.
To je bila nekoč naloga centralne banke.
A zdaj so vzpostavili vzporedni sistem za digitalizacijo premoženja – ne dolgov, ampak premoženja.
Ta tako imenovana tokenizacija lahko na primer privede do tega, da si ameriški minister za trgovino Howard Lutnick
zaželi 680 milijonov morgenov zemlje, ki pripada Združenim državam Amerike oziroma ameriški zvezni vladi.
To je, mimogrede, več kot 30 % našega ozemlja.
Ne bi smeli imeti tega, a ga imajo.
Želel si je vso zemljo, ki jo je mogoče, tako rekoč, tokenizirati in pretvoriti v tržljivo premoženje, ki se
lahko po vsem svetu proda vsakomur, ki ga želi kupiti.
In lastnina se razdrobi na tisoč koščkov.
Nekdo bo moral nadzorovati to lastnino, vendar to ne bova niti vi niti jaz.
Larry Fink, direktor podjetja BlackRock, je nedavno na srečanju Svetovnega gospodarskega foruma (WEF) dejal:
»Vse, kar se lahko tokenizira, bo tudi tokenizirano.«
Vsa premoženja na svetu, deževni gozd, ozemlje Združenih držav, vaša lastnina, hiše in druga
premoženja, ki so jih nakopičili BlackRocki tega sveta.
S tem lahko ustvarijo tržno premoženje, ki je razdeljeno na tisoč milijonov delov, v bistvu podobno kot delnice.
In kam bodo šli ti deleži?
No, morda so v rokah kakšnega šeika v Savdski Arabiji ali diktatorja v Rusiji ali
kakšnega drugega državnega sklada kjerkoli po svetu.
Kdo ve, kje se z njimi trguje?
Morda bo BlackRock vse te žetone dobil sam.
Ne vem.
A bistvo je, da niti vi niti jaz ne bomo imeli dostopa do tega, niti ne bomo imeli
nikakršne možnosti, da bi nadzorovali to lastnino.
Kdorkoli torej ima nadzor nad lastnino – lastnina se vendar ne premika, ali ne?
Preprosto je tam.
Gozd. Preprosto je tam, v prostoru in času.
Če je torej nekdo prodal celotno vrednost in je ta razpršena po vsem svetu, potem mora nekdo priti in
reči: »No, zdaj bomo to lesno surovino posekali.«
Drevesa bodo dobili – posekali in predelali v gradbeni les ali kaj drugega.
Ali pa se bo začel izkoriščati ta rudnik, iz katerega bomo pridobivali srebro ali karkoli drugega.
Kdo bo to v tem trenutku?
No, na lokalni ravni očitno ni nikogar, ki bi to lahko storil.
Na čelu morajo biti ljudje, ki sploh najprej nadzorujejo vse te deleže.
To je res. Recimo, da imam hišo in avto. Kupil sem ju s svojim denarjem in vse to.
Ali je to mogoče tokenizirati, saj imamo državni dolg, jaz pa sem državljan in moram za to plačati?
Ali pa še nismo pripravljeni?
Kaj menite o tem?
Še nismo tako daleč, ampak mislim, da bomo videli, ko...
Verjetno bodo Združene države Amerike nekega dne razglasile plačilno nesposobnost.
Ne vem, kako bo to izgledalo, a to je predvidljivo.
Države lahko razglasijo stečaj.
To so že storili v preteklosti, zato za nas to ne bi bilo nič posebnega.
A ideja bi bila, da se dolgove izbrišejo iz bilance.
Za državo, za Združene države in za vse ljudi v naši državi, ki so zadolženi, je treba tudi te dolgove odplačati.
Z drugimi besedami: Vsi dolgovi bodo enkrat poplačani.
Ostanejo torej le še premoženjske vrednosti.
Lahko si na primer predstavljamo, da bi se 680 milijonov morgenov v naši državi tokeniziralo in bi nato prešlo v last
podjetja Black Rock, ki bi nato poskrbelo za javno razdelitev.
Predstavljajte si, da imate hišo v vrednosti 500.000 dolarjev, na njej pa imate 250.000 dolarjev dolga,
hkrati pa imate 250.000 dolarjev lastnega kapitala.
Predlagam vam naslednje:
Vaš lastniški kapital bom odkupil za dvojno vrednost v obliki žetonov, ki izhajajo iz drugih tokeniziranih sredstev.
Prejeli boste te žetone, mi pa vam bomo odpustili dolgove.
To vam v celoti odpustimo.
In takrat boste lahko hišo ponovno najeli pri nas.
In tam lahko ostanete ter po želji izvedete prenovo, s dolgoročno najemno pogodbo, če želite.
Mi bomo lastniki nepremičnine, vi boste v njej živeli, nam plačevali najemnino in imeli v žepu,
recimo, morda 500.000 dolarjev v obliki tokenov.
In morda mislite, da je to dobra ponudba.
Za mnoge ljudi bo to dobra ponudba.
Dejansko je veliko ljudi, ki trenutno ne morejo zapustiti svoje hiše.
Saj tudi če imajo lastni kapital, se ne morejo preseliti, ker bi morali v tem primeru plačevati še eno hipoteko ali najemnino,
ki bi bila precej višja od tiste, ki jo plačujejo zdaj.
Vidite, da bi vam bila ta odločitev lahka:
»Oh, dobil bom te žetone , potem bom najel stanovanje in življenje bo lepo.«
V tem trenutku bi bili srečni.
Vendar pa imate v tem trenutku svojo digitalno valuto in vas je mogoče nadzorovati.
Problem je v tem, da s tem izgubiš možnost, da bi kdaj koli v prihodnosti spet imel lastnino.
Nekega dne vam bodo žetoni zmanjkali.
Takšno pač je življenje.
To bodo porabili.
Nekega dne vam bodo zmanjkale.
Upajmo, da boste seveda imeli službo.
In ali boste v tem trenutku lahko to lastno kapitalsko vlogo nadomestili s svojim delom?
Ne, tega ne boste storili, saj ne boste imeli dovolj prihodkov, da bi prihranili toliko denarja, da bi morda
lahko ustanovili podjetje ali uresničili kakšen drug projekt, zgradili še eno hišo ali karkoli drugega.
Na splošno bi odpis dolgov za nekatere ljudi lahko bil privlačen.
Cena za to pa bi bila ukinitev zasebne lastnine.
To je bila resnično odlična ponazoritev. Najlepša hvala za to.
In ker smo ravno pri tem, da nimamo več službe:
To je realnost za sto tisoče ljudi, ki so bili v zadnjih letih odpuščeni.
Samo v tem letu so bili odpuščeni že deset tisoči ljudi iz sektorja velikih tehnoloških
podjetij in iz vseh mogočih drugih področij trga dela.
V svoji knjigi pa navajate Curtisa Yarvina, tega vizionarja, tega političnega teoretika.
In ta piše: »Naš cilj je, na kratko rečeno, človeška alternativa genocidu.«
To je idealna rešitev, ki prinaša enak rezultat kot množični umor.
To torej pomeni odstranitev neželenih elementov iz družbe, vendar brez moralne stigmatizacije.
»In najboljša alternativa, ki mi pride na misel, je virtualizacija varovancev, kar pomeni, da je virtualizirani
človek nastanjen v stalni samici v celici, opremljeni z privlačnim vmesnikom virtualne
resničnosti, ki mu omogoča bogato in izpolnjeno življenje.«
Ali ni to noro?
Kdo bi sploh poslušal tega tipa?
In zanima me, kdo ga posluša.
In ko smo že pri tej teoriji: kakšen je načrt za vse te brezposelne ljudi, katerih število se nenehno povečuje?
No, veste, stari Curtis je obtičal pri filmu »Matrix«.
V bistvu je bil prav to glavni motiv filma Matrix.
Ljudje, ki so se nahajali v celici, ne da bi vedeli, da so v njej.
In jim so ustvarili navidezni svet, v katerem so lahko delali, kot da bi, mislim.
In zgodba je bila vsekakor noro temo.
V njej je bilo veliko vrzeli.
To se zdi nemogoče, a kljub temu je očitno, da je film »Matrica« vplival na mišljenje Curtisa Yarvinsa.
Mislim, da je bilo na koncu tri filme iz serije Matrix, vendar je prvi verjetno prikazal tisto, o čemer je govoril.
Točno.
Imate prav.
Kdo bi sploh poslušal takšnega čudaka?
Če odmislimo koncept virtualizacije, ko govori o človeški alternativi genocidu.
Pravi, da je to idealna rešitev, ki vodi do enakih rezultatov kot množični umor.
Prav.
To torej enači z množičnim umorom.
In v oklepaju: »odstranjevanje neželenih elementov iz družbe«.
Koga označuje za neželene elemente družbe?
Morda vsi, ki so brezposelni?
Tega pa ne pravi.
»Neuporabni razred«, kot bi rekel gospod Harari.
Vem.
Nato pa nadaljuje: »a brez moralnega stigme«.
Obstaja torej moralni konflikt, ki ga preprosto potisne na stran:
»To je kot umor, a nam ni treba skrbeti za moralno stigmo.«
»Ker ga v resnici ne bomo ubili.
»Ga bomo samo spravili v norost, ga zaprli v celico in mu omogočili čudovito življenje.«
Da bi sploh kdo pomislil, da bi ta tip moral govoriti v imenu celotne tehnološke panoge – to je vendar popolnoma noro.
In moram reči, da trenutno predvsem ti »Tech-Bros« v Washingtonu, D.C., vsi sledijo njegovi filozofiji.
V Silicijevi dolini je sicer veliko ljudi, ki se s Curtisom Yarvinom ne strinjajo, vendar ti niso na oblasti.
To je problem.
Zato ne moremo reči, da vsi »tech-bros« v Washingtonu ali v Silicijevi dolini verjamejo Curtisu Yarvinu. Saj mu ne verjamejo.
Toda ljudje, ki so se povzpeli na vrh – mimogrede, vsi so milijarderji –, ne poznam niti enega med njimi, ki
ne bi bil milijarder, kot so Elon Musk, Peter Thiel, Michael Kratsios, vsi ti ljudje – so milijarderji.
So smetana med smetanami, in to je njihova filozofija.
To je noro.
Kar zadeva filozofijo milijarderjev:
V svoji knjigi imate poglavje o Petru Thielu, v katerem predstavljate teh 10 točk njegove
filozofije. Ena od njih se glasi: »Vse monopoliziraj!«
To je njegov vodilni motiv!
Zato je moje vprašanje naslednje: v kolikšni meri je sektor »Big Tech« trenutno monopoliziran?
Kako velik je po vašem mnenju ta monopol?
Ali imate kakšne praktične primere, kako se to kaže v praksi?
Vsekakor.
Vzemimo za primer podjetje Palantir.
To je podjetje, ki ga je ustanovil skupaj z Alexom Karpom.
Oba sta, mimogrede, člana usmerjevalnega odbora skupine Bilderberg.
To je seveda ogromno.
A v bistvu to pomeni, da so tudi vodilni globalisti.
Ko že govorimo o Palantirju – Palantir pravkar osvoji svet.
Ni nikogar, ki bi se jim lahko vsaj približno primerjal v tem, kar počnejo po vsem svetu s svojo nadzorno programsko opremo.
Pravkar so osvojili Veliko Britanijo. Velika Britanija pa je trenutno popolnoma iztirila, ker je podjetje
Palantir prevzelo celotno delo njenih obveščevalnih služb.
In v Združenih državah počnejo enako: ne zbirajo le podatkov v Washingtonu, D.C., ki
so prišli na dan v okviru operacije »DOGE« .
Vsi podatki so bili preneseni v oblak. Vsi ti različni podatkovni silosi so bili preneseni v oblak.
Nato je Trump podjetju Palantir naročil, naj vse te podatke predelajo v uporabne informacije.
Potem so bili tudi v vojski.
Trenutno so gonilna sila na področju umetne inteligence v vojaškem sektorju.
Poglejmo si to.
Imajo civilno stran in imajo vojaško stran. Kaj še ostane?
No, tudi obveščevalne službe jih imajo.
In ne smemo pozabiti, da je bilo podjetje Palantir prvotno ustanovljeno kot podjetje CIA.
Ko je bila organizacija prvotno ustanovljena, je v bistvu služila za izvajanje dejavnosti tajnih služb z
namenom vzpostavitve celovitega informacijskega sistema o vsem in vseh državljanih države.
To je bil TIA , program za celovito zbiranje informacij.
Kongres ga je zavrnil.
CIA je to hotela storiti, a kongres je rekel: »Ne, tega ne boste storili!«
Torej so to ustavili.
In potem je prišel Peter Thiel, ki je ustanovil podjetje Palantir, da bi vladi iztrgal odgovornost
ali pa prevzel vodilno vlogo ter vse privatiziral.
Njihova prva stranka je bila torej več let CIA, medtem ko so svojo programsko opremo izpopolnjevali v skladu s specifikacijami,
ki jih je CIA želela vključiti v programsko opremo.
Trenutno torej dejansko ima monopol.
Ni nikogar, ki bi mu lahko konkuriral.
Ni nikogar, ki bi ga lahko izrinil s njegovega mesta.
In to je bistvo monopola.
Da, in zame je ključno to, da takoj, ko se vsi ti podatki, ki so bili zbrani od vseh teh ljudi,
povežejo z tvojo identiteto, o tebi vedo resnično vse.
Vedo, kje si, in to v realnem času.
In moje vprašanje za vas: kako blizu smo temu že?
Ali smo že tako daleč ali kakšno je trenutno stanje?
Vidim, da smo glede infrastrukture že tako daleč.
Še ni vse aktivirano, vendar mislim, da je infrastruktura že nameščena.
Nekdo bi lahko trdil, da morda obstaja meja za ta ogromna računalniška središča umetne inteligence.
Ali pa imajo zdaj morda 2.000 in rečejo: »Moramo imeti 3.000, preden bomo lahko uresničili ta načrt.«
Ne vem, kje bi bila meja – a trenutno te stvari gradijo kot nori.
V njo vlagajo več denarja, kot ga imajo.
Vaš denar prihaja tudi iz Bližnjega vzhoda, iz islamskih virov, za gradnjo naših podatkovnih centrov, pa tudi
drug kapital, ki ga zagotavljajo vsi ti drugi milijarderji za izgradnjo te infrastrukture.
Gre nedvomno za nadzorni sistem, ki lahko upravlja z vsemi informacijami v družbi.
Namen zbiranja vseh teh podatkov in njihovega vnašanja v programsko opremo za umetno inteligenco pa je
prav v tem, da se lahko manipulira z objektom, od katerega so bili ti podatki prvotno zbrani.
To je vendar bistvo podatkov, ali ne?
Podatkov se ne zbira zato, da bi jih preprosto shranjevali v škatli za čevlje.
Prav, jasno. Želi se vplivati na to osebo.
Želi se to osebo spoznati bolje kot ona sama, sestaviti profil njene osebnosti in brez
vprašanja manipulirati prebivalstvo, kajne?
Da, točno.
To je zanimivo.
In zdaj opazujemo, kako se razvija celotna situacija v Gazi, in zanimivo je, da se odkrito govori o vzpostavitvi tehnokracije
tam, mnogi pa to vidijo kot nekakšno... no, celotna situacija v Gazi od začetka vojne, od 7. oktobra, pa tudi že prej, je
bila dolgo časa odprto zaporišče z obsežnim nadzorom – in to vidijo nekako kot poskusni balon za preostali svet.
Kaj menite o tem?
Ali je celotna situacija v Gazi nekakšno lokalno preskusno območje?
Povsod, kjer so bili konflikti. In to ni veljalo samo za Gazo. Tudi Ukrajina je bila in je še vedno ogromno preskusno območje.
Točno.
Vendar povsod, kjer pride do konflikta, večjega vojaškega konflikta, še posebej takšnega, ki se vleče… Na svetu
obstajajo določena krizna žarišča, kot je na primer Nigerija.
Vidimo na primer, da podjetje Palantir svojo programsko opremo preizkuša ali uvaja, ker so za
preizkušanje programske opreme potrebni bojni pogoji. Veste...
In zdaj to preizkušajo pri ICE , kajne?
Slišal sem, da ICE uporablja programsko opremo podjetja Palantir in sistem za prepoznavanje obrazov.
Vsekakor. Zagotovo.
To je tudi poskusni balon, kajne?
Ja, ja. Vem. Uporabljajo ga za identifikacijo, za določanje ciljev in za dostop do drugih sistemov prek back-enda.
Pred kratkim sem slišal zgodbo o ženski, ki je protestirala proti ICE. Njeno fotografijo so posneli s
pametnim telefonom, opremljenim s posebno programsko opremo.
Z drugimi besedami, agent ICE je naredil njeno fotografijo, fotografijo obraza, in ona
je mislila, da je s tem zadeva zaključena.
Mesec dni kasneje je ugotovila, da so jo izključili iz programa »Clear«, torej programa, ki ji omogoča vkrcanje na
letalo, ne da bi morala skozi splošni varnostni pregled.
Veste, obstaja neki program. Mislim, da se imenuje »Clear«. Za to se je treba prijaviti.
Torej posreduješ vse podatke, biometrične podatke in tako naprej.
In potem lahko vstopiš v letalo tako, da preprosto hitro pokažeš svoj obraz.
No, iz tega programa so jo izključili.
No, kako se je to sploh lahko zgodilo?
No, obstajala je povezava med trenutkom, ko ji je uradnik ICE posnel fotografijo, in
trenutkom, ko je bila izključena iz tega programa.
Wow.
Vidite, to ima kar precejšnje posledice, kajne?
TSA je nekaj povsem drugega kot ICE, vendar kljub temu,
Torej sta med seboj povezana, kajne?
Da, točno.
Ojej. To je pa res noro.
In se sprašujem, koliko takšnih stvari se še dogaja.
Ali imate te kamere za prepoznavanje obrazov zdaj tudi v Arizoni?
Oh, ja.
Na voljo je veliko fotoaparatov.
Seveda vsi ne izvajajo prepoznavanja obrazov.
Točno.
V Arizoni je na primer ogromno teh naprav za branje registrskih tablic.
Oh, ja.
Tvoj avto identificirajo tako, da mu, če tako rečem, vzamejo prstni odtis – ne le registrsko številko,
ampak tudi udrtine in nalepke na odbijaču – preprosto vse, kar se nahaja na tvojem avtu.
Vse te informacije lahko združite.
Oh, zanimivo.
Takrat vedo: »Voziš športni avtomobil znamke Hyundai iz leta 2012 z, recimo, nalepkami »Pro-Life« na zadku ali kaj podobnega.«
Poleg tega lahko tvojemu vozilu dodajo nekakšen odtis, tako rekoč prstni odtis, ki ga je mogoče prepoznati drugje.
Da.
To je vrsta nadzornega sistema, ki lahko sledi tvojemu položaju, kamorkoli greš.
Ni pomembno, kam greš, celo če prečkaš državne meje.
No... ti sistemi se trenutno nameščajo povsod.
Uau.
No, Patrick, kmalu bomo morali zaključiti, a imam še dve vprašanji, morda predzadnje.
Na koncu vaše knjige je ta seznam tehnokratov.
To je le kratko poglavje z naslovom.
Opazil sem, da so štiri od teh oseb dejansko vodstveni kadri podjetja Anduril in da so zdaj v vladi ali zelo blizu njej.
Kaj menite, kaj nas čaka?
In kaj to pomeni za prihodnost vodenja vojne in za prihodnost izvršilne oblasti države?
Anduril je prav to – podjetje, ki proizvaja avtonomne smrtonosne stroje.
Vem. Ali ni čudno, da sta na čelu te skupine?
Da, Anduril in Palantir sta si resnično zelo podobna.
In kaj naj rečem – v bistvu gre tukaj za monopol.
In korakajo v enakomernem koraku.
Med obema podjetjema obstaja tesna povezava, ne le na ravni vodstva, temveč tudi v smislu
medsebojne združljivosti njune programske opreme.
No, ja. To je resnično zelo, zelo zaskrbljujoče.
Da.
Wow. Pogosto govorite o pojmu »Omni-War«, torej vojni na vseh frontah.
In ko si ogledujem dnevne novice, mi ta izraz vedno pride na misel, ker menim, da je
to prav tisto, kar nam prikazujejo, kajne?
Napadi in noro dogajanje z vseh strani.
Če bi morali našemu občinstvu ali prebivalstvu povedati, na kaj bi se morali trenutno osredotočiti, kaj bi po vašem
mnenju moralo biti obravnavano ali obravnavano s prednostjo?
Na nacionalni ravni tega zagotovo ne bomo mogli ustaviti, vendar se je to razširilo vse do lokalne ravni.
Da.
Ampak ti imaš možnosti vpliva na lokalni ravni.
Vsaj tako bi moralo biti.
Obstaja mestni svet, katerega člani živijo v tvoji soseski in so ti na voljo. Nanje se lahko obrneš neposredno.
Lahko se z njimi pogovoriš in jih prepričaš, naj tega smetja ne spustijo v naše mesto.
Lahko na primer blokirajo programsko opremo za preprečevanje kaznivih dejanj, kamere za
prepoznavanje obrazov in podatkovna središča.
Oh ja.
Vse te zadeve lahko zavrne tvoj mestni svet ali, če ne živiš v mestu, tvoji okrajni nadzorni organi.
In prav na to bi se morali zdaj osredotočiti:
zgraditi zaščitni zid okoli naše občine.
Ne pustite, da vas ta umetna inteligenca prevzame.
Podjetja, kot sta Open-AI in Grok, so vsa razvila posebne različice svojih programov umetne inteligence za vladne organe.
Točno.
Razmišljam, kako se imenuje. Mislim, da se imenuje Open AI, preprosto »OpenAI za javne organe« . Mislim, da so G-O-V .
Ja, in »Grok for Government«, mislim.
No, to prodajajo zvezni vladi.
Da.
S tem pravkar obtožujete celotno zvezno vlado.
Vendar so v svojem sporočilu za javnost sprva navedli, da bodo izdelek tržili tudi v zveznih državah.
Oh, v redu.
To pomeni, da bodo to sčasoma prenesli na raven mest.
V nobenem primeru ne želite, da bi vaše mesto imelo karkoli opraviti z npr. OpenAI Gov ali Grok Gov.
To se lahko blokira na lokalni ravni.
Ali bo vlada to storila?
Najverjetneje ne.
In veš, da bodo rekli: »Oh, to je čudovita stvar.«
Lahko bi bili učinkovitejši, bla, bla, bla.
Seveda.
A zdaj lahko zavzameš stališče in temu nasprotuješ.
Kot pravijo v starih vesternih filmih: »Ujemi jih na prelazu«.
Na to se moramo torej zdaj osredotočiti.
Da, to je dober argument.
In menim, da je najpomembnejši argument – kar opažam tudi v podjetju, za katero delam – ta, da ljudje
sprejemajo umetno inteligenco, ker jim pomaga in prihrani čas pri opravljanju nalog in podobnem.
Kaj, kakšni so argumenti proti vsemu temu?
Ljudje vidijo toliko prednosti, ko rečejo: »Hej, to umetno inteligenco potrebujemo za našo občino.«
Imate kakšne argumente, ki jih lahko posredujemo ljudem?
No, poleg tega, o čemer pravkar razpravljamo, je na voljo ogromno informacij.
Mislim, da imaš že s temi informacijami, ki so tukaj, vsaj nekaj, o čemer se lahko pogovarjaš.
Vendar pa je tu toliko različnih vidikov. Umetna inteligenca prežema prav vsa področja
družbe in se zdaj uporablja tudi v gospodarstvu.
Ljudje nimajo pojma, kaj se dogaja.
Če ti na primer odpovejo avtomobilsko zavarovanje ali zavarovanje gospodinjstva, je to verjetno posledica umetne inteligence.
In nikoli ne boš dobil pojasnila, zakaj ti je bila zavarovalna pogodba odpovedana.
Ampak ugotovila je, da predstavljaš tveganje, ki ga ne želijo več sprejemati.
Ti pa te bodo vrgli ven in boš moral drugje plačati več.
V bolnišnici bo tvojo operacijo verjetno odobril umetna inteligenca – ne človek, ampak program umetne inteligence.
In če bo ugotovljeno, da te operacije ali tega pregleda ne potrebuješ, ga tudi ne boš dobil.
A nikoli ti ne bodo rekli: »No, umetna inteligenca je to odločitev sprejela namesto vas.«
V bistvu je preprosto čas, da se upremo.
Čas za upor. Točno tako.
Z vso močjo, ne z nami!
V redu. Ja, vsem lahko samo priporočam, da preberejo to knjigo.
Mislim, da je to strašno, a to je realnost in to so ljudje, s katerimi se soočamo.
In zelo mi je bilo všeč vaše sporočilo, da je treba naše lokalne oblasti soočiti z realnostjo in z ljudmi, ki stojijo za njo.
In to je verjetno najmočnejše orožje, ki ga imamo trenutno na voljo.
Samo moramo pokazati, da smo tu, in iti ven, kajne?
Da, točno tako je.
Da, ne boj se, da boš na njihovih kamerah, če pokažeš svoj obraz.
To je res.
Oni že vedo, kdo si.
Ne skrbi!
Če želiš protestirati, preprosto pojdi ven in to stori, saj te bodo tako ali tako našli.
Saj veš, kdo si.
To veš. Povsod imajo tvoj profil.
Zato ne misli, da se lahko kdo skrije tako, da ne pokaže svojega obraza.
Prav. Čudovito.
No, Patrick, najlepša hvala za ta čudovit intervju.
In za konec še vprašanje: kje je mogoče najti vaša brezplačna dela in kje je mogoče kupiti vašo knjigo?
Da, seveda. Technocracy.news
Knjige so tam na voljo.
Posamezne knjige pa lahko kupite tudi prek Amazona.
In tudi zvočna knjiga. Ta je trenutno zelo priljubljena.
Kindle-različica je prav tako na voljo na Amazonu.
Če jih torej želite, obiščite Amazon.
Samo knjige lahko dobite na spletni strani technocracy.news.
Če ste zunaj Združenih držav, tega ne počnite, saj so stroški poštnine v tujino trenutno višji od cene knjige.
Lahko torej obiščete Amazon in knjigo naročite v Avstraliji, Evropi, Veliki Britaniji in
Kanadi prek svoje lokalne spletne strani Amazon.
Čudovito, Patrick Wood, najlepša hvala, da ste spet gostovali na Kla.TV!
Hvala.
Dr. Paul Brandenburg – zdravnik in razsvetljevalec: »Pravo življenje ni na spletu, pravo življenje je analogno.«
»Zato je druženje, pogovor z ljudmi, sedenje nasproti njih, absolutno pomembno in bistveno.«
Povežite se z regionalno ekipo Kla.TV!
www.kla.tv/vernetzung