A német mainstream médiában jelenleg sokat vitatott téma a „kiskorúak számára bevezetett közösségi média-tilalom”.
Az INSA közvélemény-kutató intézet 2025 decemberében végzett felmérése szerint a németországi megkérdezettek
kétharmada szavazott volna egy ilyen tilalom mellett.
Ez pontosan az Európai Bizottság elnökének, Ursula von der Leyennek játszik a kezére.
Ez utóbbi 2026. május 12-én, a mesterséges intelligencia és a gyermekvédelem témájában Koppenhágában tartott csúcstalálkozón
bejelentette, hogy az EU már ezen a nyáron javaslatot tehet a gyermekek számára szóló
közösségi média európai szintű betiltására.
Ezeknek a megfontolásoknak a hátterében állítólag a tagállamok részéről egyre növekvő nyomás áll, amely
a kiskorúak online védelmének szigorítását célozza.
A kiskorúak online védelme valóban fontos!
De itt fel kell tennünk a következő kérdést is:
Miért éppen most vált ilyen fontossá a kiskorúak online védelme?
Miért csak akkor, miután már millióknyi gyermek és fiatal beleesett abba a „függőséget okozó
kialakításba”, ahogyan von der Leyen fogalmazott?
Csak most, miután a 12–14 éves fiúk már rég megtanulták, hogyan lehet mesterséges intelligencia segítségével
„deepfake meztelen képeket” készíteni osztálytársnőikről, és azokat a közösségi médián terjeszteni.
Ez azt jelenti, hogy az osztálytársak arcát feltölthetik, és azokat pornográf testábrázolásokra „ráilleszthetik”.
Így jön létre egy megtévesztően valósághű kép.
Az üzemeltetők azzal is hirdetik magukat, hogy bármelyik személyt „levetkőztethetnek”.
Azonban ahelyett, hogy ilyen oldalakat elvileg betiltanák, csupán a korellenőrzésről, a digitális azonosítóról és a
feltöltött fotók szükséges „ellenőrzéséről” folyik a vita.
Pontosan ez a következetlen viselkedés kelt kétségeket.
És most, miközben sok szülő már szinte tehetetlenül áll szemben a függőséget okozó „közösségi média-iparral”, és látja,
ahogy gyermekei szó szerint belesüllyednek ebbe a világba, hirtelen nagy hangsúlyt kap a „gyermekek védelme”.
Így egy „erkölcsi pajzs” mögött fokozatosan kiépülhet egy digitális megfigyelő infrastruktúra, amely
elkerülhetetlenül messze túlmutat majd a „fiatalok védelmén”.
Hiszen hogyan lehet majd a jövőben érvényesíteni az ilyen „védő” korhatárokat?
Ehhez digitális identitásokra, életkor-ellenőrzésre, biometrikus ellenőrzésekre, központi felhasználói adatbázisokra,
kötelező személyazonosításra és még sok másra lenne szükség.
A hétköznapi fogyasztó számára ez azt jelentené, hogy az interneten fennmaradó utolsó
csepp önálló szabadsága is veszélybe kerülne!
De nem csak ennyi! Úgy tűnik, az EU egyre inkább arra törekszik, hogy jogi eszközökkel ne csupán az
illegális tartalmakat szabályozza, hanem maguknak a felhasználók viselkedését is irányítsa.
A koppenhágai csúcstalálkozó házigazdája a Common Sense Media volt, egy nonprofit szervezet, amelynek célja a gyermekek
biztonságának és jólétének biztosítása a digitális korszakban.
A családokat támogatni kell abban, hogy a médiát és a technológiát egészséges módon használják.
Ugyanakkor a Common Sense Media olyan törvények és irányelvek bevezetését szorgalmazza, amelyek „megvédik” a
gyermekeket, és a technológiát „felelősségre vonják”.
Von der Leyen a színpadról a következőket mondta:
„Intézkedéseket hozunk a TikTok ellen és annak függőséget okozó kialakítása ellen: a végtelen görgetés, az automatikus lejátszás
funkció, a push-értesítések – minden, ami ehhez tartozik […].“
Más szavakkal: az EU szabályozni kívánja, hogy mely algoritmusok megengedettek, mely tartalmak
„egészségesek”, mely platformfunkciók „veszélyesek”, és milyen információkat láthatnak a fiatalok.
„Ugyanez vonatkozik a Meta-ra is, mert úgy véljük, hogy az Instagram és a Facebook nem képesek
betartatni a saját, tizenhárom éves korhatárukat.
„Eljárást indítunk X ellen, mivel az illető jelentős mértékben részt vett olyan anyagok elkészítésében és
terjesztésében, amelyek gyermekek szexuális bántalmazását ábrázolják ” – ígérte tovább von der Leyen.
Ha azonban röviden áttekintjük a Common Sense Media partnereit, kétség merül fel abban, hogy
kizárólag a gyermekek védelme áll-e a középpontban.
A partnerek között szerepelnek: az Apple, az OpenAI, a TikTok, az AT&T, valamint egyéb médiagigánsok,
mobilszolgáltató óriások és közösségi médiaplatformok.
Itt a kecske lett a kertész.
Most hirtelen azok a közösségi médiaplatformok, amelyek annyira magukkal ragadták a fiatalokat és
a gyerekeket, megoldást kínálnának a problémára?
Éppen azok a vállalatcsoportok és hálózatok, amelyek maguk is hatalmas mértékben profitálnak a
mesterséges intelligencia fellendüléséből, fogják most egyúttal alakítani annak szabályozását is?
Az úgynevezett jótékonyság szereplői között igen kényes a helyzet.
a Bezos Family Foundation, a Bloomberg Philanthropies, a Gates Foundation és számos más rendkívül befolyásos alapítvány.
Utóbbit a magas rangú szabadkőműves Bill Gates alapította .
Úgy tűnik, hogy a TikTok, a Meta és az X ellen indított úgynevezett „eljárások” nem mások, mint nyilvános
„látszateljárások”, ha ezek a vállalatok egyúttal „gyermekvédelmi szervezetek” szponzorai és partnerei is.
Az olyan fogalmak mögé, mint a „fiatalok védelme”, a „gyűlölet elleni küzdelem” vagy a „demokrácia védelme”,
olyan ellenőrző rendszer épülhet fel, amely az emberiséget egyenesen a digitális börtönbe vezeti.
És ami különösen aggasztó: Az EU eközben olyan valós problémákat, mint a gyermekek szexuális bántalmazása, a kiskorúakat ábrázoló
pornográfia vagy a függőséget kiváltó mechanizmusok, egyre drasztikusabb és szélesebb
körű ellenőrzési eszközökkel hoz összefüggésbe.
Mindez mögött egy alattomos trükk rejlik: pontosan ezáltal ugyanis megnehezítik, sőt akár teljesen
semlegesítik a olyannyira szükséges ellenállást.
Aki ilyen teljes körű megfigyelési intézkedések ellen érvel, az kockáztatja, hogy ő maga is a
„gyermekvédelem” ellenzőjeként kerül megbélyegzésre.
Ne hagyjuk magunkat megtéveszteni, ahogyan a „A farkas és a hét kecskegidák” című mesében sem.
A farkas krétát eszik, hogy durva hangja lágyabbá váljon, és ezzel megtéveszthesse a
kecskegidákat – de csupán azért, hogy végül felfalhassa őket.
A világ minden lakosára kényszerítettnek tűnő digitális azonosító mögött olyan „farkasok” állnak, mint a Rockefeller
Alapítvány, Bill Gates, a Világbank, az ENSZ, az IMF, az EU és mások, akiknek egyáltalán nem „jóindulatú” szándékaik vannak.
Ismerjük fel és leplezzük le azokat a krétásan lágy hangokat, amikor „a gyermekek jobb védelméről” beszélnek!
A farkasok mindig farkasok maradnak! Pont!
Ezért feltétlenül nézze meg a „Gemeinsam Einsam” című kiváló dokumentumdrámát, és tudja meg, hogyan szabadulhat meg
már ma is a digitális börtönből! A döntés az Ön kezében van!
Mit tennél, ha hirtelen kikapcsolódna a szeretett, mindig elengedhetetlenül
szükséges és olyannyira megszokott okostelefonod?