Vācijas sistēmas medijos „sociālo tīklu aizliegums nepilngadīgajiem“ pašlaik ir plaši apspriesta tēma.
Saskaņā ar sabiedriskās domas pētījumu institūta INSA 2025. gada decembrī veikto aptauju, divas trešdaļas
aptaujāto Vācijā esot balsojušas par šādu aizliegumu.
Tas nāk par labu Eiropas Komisijas priekšsēdētājai Ursulai fon der Lejenai.
2026. gada 12. maijā Kopenhāgenā notikušajā samitā par mākslīgo intelektu un bērnu aizsardzību tā paziņoja,
ka ES jau šovasar varētu ierosināt visā Eiropā spēkā esošu sociālo tīklu aizliegumu bērniem.
Šo apsvērumu pamatā, šķiet, ir dalībvalstu pieaugošais spiediens, lai pastiprinātu nepilngadīgo aizsardzību tiešsaistē.
Nepilngadīgo aizsardzība internetā ir patiešām svarīga!
Tomēr šajā brīdī ir jāuzdod arī šāds jautājums:
Kāpēc nepilngadīgo aizsardzība internetā ir kļuvusi tik svarīga tieši tagad?
Kāpēc tikai tad, kad miljoniem bērnu un jauniešu jau ir iekrituši „atkarību izraisošajā dizainā”, kā to formulēja fon der Leiena?
Tikai tagad, kad 12–14 gadus veci zēni jau sen ir iemācījušies, kā ar mākslīgā intelekta palīdzību izveidot „deepfake kailfoto”
no savām klasesbiedrenēm un izplatīt tos sociālajos tīklos.
Tas nozīmē, ka var augšupielādēt klasesbiedru sejas un „uzlīmēt” tās uz pornogrāfiskiem ķermeņa attēliem.
Tādējādi rodas attēls, kas izskatās gandrīz kā īsts.
Pakalpojuma sniedzēji pat reklamējas ar to, ka var „izģērbt“ jebkuru personu.
Taču, tā vietā, lai šādas vietnes principā aizliegtu, tiek apspriesta vienīgi vecuma pārbaude, digitālā identifikācija
un nepieciešamā augšupielādēto fotogrāfiju „pārbaude”.
Tieši šāda nekonsekventā rīcība rada šaubas.
Un tagad, kad daudzi vecāki jau jūtas gandrīz bezspēcīgi pret atkarību izraisošo „sociālo tīklu industriju“ un
redz, kā viņu bērni tajā burtiski grimst, pēkšņi „bērnu aizsardzība“ tiek izcelta kā galvenā prioritāte.
Tādējādi, it kā aiz „morālā aizsargājošā vairoga“, pakāpeniski var izveidot digitālo uzraudzības infrastruktūru,
kas neizbēgami pārsniegs „jauniešu aizsardzības“ robežas.
Jo kā turpmāk būs iespējams nodrošināt šādu „aizsargājošo” vecuma ierobežojumu ievērošanu?
Tam būtu nepieciešamas digitālās identitātes, vecuma pārbaude, biometriskās pārbaudes, centralizētas lietotāju datu
bāzes, obligāti identitātes apliecinājumi un daudz kas cits.
Parastajam patērētājam tas nozīmētu, ka uz spēles ir likta pēdējā viņa autonomās brīvības daļa tīklā!
Bet ne tikai tas! Šķiet, ka ES arvien vairāk cenšas izmantot savas tiesības ne tikai nelegāla satura
regulēšanai, bet arī pašu lietotāju uzvedības vadīšanai.
Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmes rīkotājs bija „Common Sense Media” — bezpeļņas organizācija, kuras mērķis ir
nodrošināt bērnu drošību un labklājību digitālajā laikmetā.
Ģimenēm ir jānodrošina atbalsts, lai tās varētu veselīgi izmantot plašsaziņas līdzekļus un tehnoloģijas.
Tajā pašā laikā organizācija „Common Sense Media“ aicina pieņemt likumus un vadlīnijas, kas „aizsargātu“
bērnus un liktu tehnoloģijām „atbildēt par savu rīcību“.
No savas skatuves fon der Leyen teica:
„Mēs veicam pasākumus pret „TikTok“ un tā atkarību izraisošo dizainu, bezgalīgo ritināšanu, automātiskās atskaņošanas
funkciju, push paziņojumus – visu, kas ar to saistīts […].“
Citiem vārdiem sakot, ES vēlas noteikt, kādi algoritmi ir atļauti, kāds saturs ir „veselīgs”, kādas platformas funkcijas ir
„bīstamas” un kādu informāciju jauniešiem ir atļauts redzēt.
„Tas pats attiecas uz „Meta“, jo mēs uzskatām, ka „Instagram“ un „Facebook“ nespēj nodrošināt savas
noteiktās vecuma robežas – trīspadsmit gadi – ievērošanu.
„Mēs uzsāksim lietu pret X saistībā ar viņa aktīvo līdzdalību tāda materiāla izveidē un izplatīšanā, kas attēlo
bērnu seksuālu izmantošanu “, turpināja von der Leyen.
Tomēr, īsumā aplūkojot „Common Sense Media” partnerus, rodas šaubas, vai viņiem rūp vienīgi bērnu aizsardzība.
Starp partneriem ir: Apple, OpenAI, TikTok, AT&T un citi mediju giganti, mobilo sakaru milži un sociālo tīklu platformas.
Šeit tas ir kā uzticēt aitu ganīšanu vilkam.
Vai sociālo tīklu platformas, kas ir aizrāvušas jauniešus un bērnus, tagad pēkšņi varētu atrisināt šo problēmu?
Vai tieši tie koncerni un tīkli, kas paši gūst milzīgu labumu no mākslīgā intelekta uzplaukuma, tagad
vienlaikus piedalīsies tā kontroles noteikumu izstrādē?
Attiecības starp tā saucamās filantropijas partneriem kļūst pavisam delikātas.
Bezos ģimenes fonds, „Bloomberg Philanthropies“, Geitsu fonds un virkne citu ārkārtīgi ietekmīgu fondu.
Pēdējo dibināja augsta ranga brīvmūrnieks Bils Geitss .
Tā saucamās „lietas” pret TikTok, Meta un X, šķiet, nav nekas vairāk kā publiskas „fiktīvas lietas”, ja šīs
organizācijas vienlaikus darbojas kā „bērnu aizsardzības organizāciju” sponsori un partneri.
Aiz tādiem jēdzieniem kā „jauniešu aizsardzība”, „naida apkarošana” vai „demokrātijas aizsardzība”
var tikt izveidota kontroles sistēma, kas cilvēci ved tiešā ceļā uz digitālo cietumu .
Un īpaši pretrunīgi: ES šajā sakarā saista reālas problēmas, piemēram, seksuālo vardarbību pret bērniem,
nepilngadīgo pornogrāfiju vai atkarības mehānismus, ar arvien drastišākiem un plašākiem kontroles instrumentiem.
Aiz tā slēpjas viltīgs triks: tieši tādējādi tiek apgrūtināta, ja ne pat pilnībā neitralizēta tik ļoti nepieciešamā pretestība.
Ikviens, kurš joprojām iebilst pret šādiem vispārējās uzraudzības pasākumiem, riskē tikt
stigmatizēts kā „bērnu aizsardzības” pretinieks.
Neļausimies apmānīt, tāpat kā pasakā „Vilks un septiņi kazlēni“.
Vilks ēd krītu, lai padarītu savu raupjo balsi maigāku un tādējādi apmānītu kazlēnus – taču
vienīgi tādēļ, lai galu galā tos varētu apēst.
Aiz acīmredzami uzspiestās digitālās identifikācijas ikvienam cilvēkam šajā pasaulē slēpjas tādi „vilki“ kā
Rokfellera fonds, Bils Geitss, Pasaules banka, ANO, SVF, ES un citi, kuru nodomi nekādā ziņā nav „labvēlīgi“.
Atpazīsim un atmaskosim šīs maigās balsis, kad tās runā par „lielāku bērnu aizsardzību“!
Vilki paliek vilki! Punkts!
Tāpēc noteikti noskatieties arī izcilo dokumentālo drāmu „Gemeinsam Einsam“ un uzziniet, kā jau šodien
varat izkļūt no digitālā cietuma! Tas ir jūsu rokās!
Ko tu darītu, ja pēkšņi izslēgtos tavs mīļais, vienmēr tik nepieciešamais un tik ļoti pazīstamais viedtālrunis?