În mass-media germană controlată de sistem, „interzicerea accesului minorilor la rețelele
sociale” este în prezent un subiect intens dezbătut.
Conform unui sondaj realizat de institutul de cercetare a opiniei publice INSA în decembrie 2025, două treimi
dintre persoanele chestionate din Germania ar fi votat în favoarea unei astfel de interdicții.
Acest lucru îi vine ca pe roate președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen.
Aceasta a anunțat pe 12 mai 2026, în cadrul unui summit organizat la Copenhaga pe tema inteligenței artificiale și a protecției
copiilor, că UE ar putea propune încă din această vară o interdicție la nivel european
privind utilizarea rețelelor sociale de către copii.
Se pare că aceste reflecții au la bază presiunea tot mai mare exercitată de statele membre
pentru a întări protecția minorilor în mediul online.
Protecția minorilor în mediul online este cu adevărat importantă!
Totuși, în acest context trebuie să ne punem și următoarea întrebare:
De ce protecția online a minorilor a devenit abia acum atât de importantă?
De ce abia după ce milioane de copii și adolescenți au căzut în capcana „designului care
creează dependență”, așa cum a spus von der Leyen?
Abia acum, după ce băieții cu vârste cuprinse între 12 și 14 ani au învățat de mult cum să creeze, cu ajutorul
IA, „imagini nud deepfake” cu colegele lor de clasă și să le difuzeze pe rețelele sociale.
Adică se pot încărca fotografii cu fețele colegilor de clasă și se pot „lipi” peste imagini pornografice cu corpuri.
Astfel se creează o imagine de un realism uimitor.
Operatorii chiar se laudă că pot „dezbrăca” pe oricine.
Totuși, în loc să se interzică în mod categoric astfel de site-uri, se discută doar despre
verificarea vârstei, identificarea digitală și o „verificare” necesară a fotografiilor încărcate.
Tocmai acest comportament inconsecvent trezește îndoieli.
Și acum, în timp ce mulți părinți se află deja într-o situație de aproape neputință în fața „industriei rețelelor sociale” care
creează dependență și își văd copiii scufundându-se pur și simplu în ea, „protecția copiilor” devine brusc o prioritate.
În acest fel, sub pretextul unui „scut moral”, se poate construi treptat o infrastructură de supraveghere digitală,
care va depăși inevitabil sfera „protecției minorilor”.
Pentru că, oare, cum vor putea fi aplicate în viitor astfel de limite de vârstă „protectoare”?
Pentru aceasta ar fi necesare identități digitale, verificarea vârstei, verificări biometrice, baze de
date centrale ale utilizatorilor, documente de identitate obligatorii și multe altele.
Pentru consumatorul obișnuit, asta ar însemna că ultima fărâmă de libertate autonomă pe care o mai are în rețea este în pericol!
Dar nu doar atât! Se pare că UE tinde din ce în ce mai mult să-și extindă competențele juridice, nu doar pentru
a reglementa conținutul ilegal, ci și pentru a controla comportamentul utilizatorilor înșiși.
Gazda summitului de la Copenhaga a fost Common Sense Media, o organizație non-profit care și-a asumat misiunea de a
asigura siguranța și bunăstarea copiilor în era digitală.
Familiile trebuie sprijinite pentru a utiliza mass-media și tehnologia într-un mod sănătos.
În același timp, Common Sense Media solicită adoptarea unor legi și linii directoare menite să
„protejeze” copiii și să „tragă la răspundere” tehnologia.
De pe scena sa, von der Leyen a declarat:
„Luăm măsuri împotriva TikTok și a designului său care creează dependență, a derulării nesfârșite, a funcției de redare
automată, a notificărilor push – tot ce ține de asta […].“
Cu alte cuvinte, UE ar dori să reglementeze ce algoritmi sunt permisi, ce conținuturi sunt „sănătoase”,
ce funcții ale platformelor sunt „periculoase” și ce informații au voie să vadă tinerii.
„Același lucru este valabil și pentru Meta, deoarece considerăm că Instagram și Facebook nu reușesc să
impună propria limită de vârstă de treisprezece ani.
„Vom iniția proceduri împotriva lui X pentru implicarea masivă în realizarea și difuzarea de materiale care prezintă abuzul
sexual asupra copiilor ”, a promis în continuare von der Leyen.
O scurtă privire asupra partenerilor Common Sense Media ne face însă să ne îndoim că scopul lor este exclusiv protecția copiilor.
Printre parteneri se numără: Apple, OpenAI, TikTok, AT&T și alți giganți din domeniul mass-media,
giganți ai telefoniei mobile și platforme de socializare.
Aici e ca și cum ai pune capra să păzească oile.
Platformele de socializare care au captivat atenția tinerilor și a copiilor ar trebui acum, dintr-odată, să rezolve problema?
Tocmai acele corporații și rețele care beneficiază ele însele în mod masiv de pe urma boom-ului IA vor contribui acum, în
același timp, la elaborarea regulilor pentru controlul acestuia?
Situația devine foarte delicată între partenerii așa-numitei filantropii.
Fundația Bezos Family, Bloomberg Philanthropies, Fundația Gates și o serie de alte fundații extrem de influente.
Aceasta din urmă a fost fondată de Bill Gates, mason de grad înalt .
Așa-numitele „proceduri” împotriva TikTok, Meta și X par să nu fie altceva decât „proceduri de fațadă” publice, având în
vedere că aceste companii acționează în același timp ca sponsori și parteneri ai „organizațiilor de protecție a copiilor”.
Sub pretextul unor noțiuni precum „protecția tinerilor”, „combaterea urii” sau „apărarea democrației”,
se poate institui un sistem de control care conduce omenirea direct către închisoarea digitală .
Și, mai ales, un aspect extrem de controversat: UE asociază probleme reale, precum abuzul sexual asupra copiilor, pornografia
cu minori sau mecanismele de dependență, cu instrumente de control din ce în ce mai
drastice și cu o sferă de aplicare tot mai largă.
În spatele acestui lucru se ascunde o stratagemă perfidă: tocmai astfel, rezistența atât de
necesară este îngreunată, dacă nu chiar anihilată.
Cine mai contestă astfel de măsuri de supraveghere totală riscă să fie stigmatizat la
rândul său ca adversar al „protecției copiilor”.
Să nu ne lăsăm înșelați, la fel ca în basmul „Lupul și cei șapte iezi”.
Lupul mănâncă creta pentru a-și face vocea aspră să sune mai blândă și a-i păcăli astfel pe iezi –
dar numai pentru a-i putea mânca în cele din urmă.
În spatele identificării digitale impuse în mod evident tuturor oamenilor de pe această planetă se ascund „lupi”
precum Fundația Rockefeller, Bill Gates, Banca Mondială, ONU, FMI, UE și alții, cu intenții deloc „benevole”.
Să recunoaștem și să demascăm vocile blânde ca creta atunci când vorbesc despre „o mai bună protecție a copiilor”!
Lupii rămân lupi! Punct!
De aceea, nu ratați sub nicio formă documentarul dramatic de succes „Gemeinsam Einsam” și aflați cum puteți scăpa chiar de
astăzi din închisoarea digitală! Totul depinde de dumneavoastră!
Ce ai face dacă, dintr-o clipă în alta, smartphone-ul tău iubit, de care ai mereu
nevoie și care ți-e atât de familiar, s-ar opri?