V současné době se skupina G7 schází u Ženevského jezera ve Francii, nedaleko hranic se Švýcarskem.
Široká veřejnost zná summity G7 především díky každoročním společným fotografiím hlav států a předsedů vlád.
Ale také kvůli protestům proti tomu, které se většinou konají souběžně.
O čem je ta Skupina sedmi?
Kla.TV nahlíží do zákulisí:
Kdo jsou ti, kdo tahají za nitky v rámci G7, a čím se vlastně skupina G7 zabývá?
G7 je sdružení Německa, Francie, Itálie, Japonska, Kanady, Spojeného království a USA.
Země skupiny G7 představují 10 procent světové populace a vytvářejí přibližně 45
procent celosvětového hrubého národního důchodu.
První setkání se konalo v roce 1975.
Evropská unie má status pozorovatele a je na všech zasedáních zastoupena od roku 1981.
Skupina sedmi se od svého založení v roce 1975 stala klíčovým hráčem v oblasti globální politiky.
Denník Frankfurter Allgemeine Zeitung v roce 2019 napsal: „Skupina G7 kdysi položila základy globalizace.“
„Po ropné krizi (1973) se vedoucí představitelé šesti předních průmyslových zemí rozhodli
položit základy globální hospodářské politiky.“
Od svého založení tedy šlo o to, aby G7 určovala politiku pro všechny státy na celém
světě, tedy o „globální světovou politiku“.
Plány na zavedení této globální světové politiky se jako červená nit prolínají činností skupiny G7.
Na summitu v Itálii v roce 2009 byla jako prioritní cíl prosazována „globální správa“ – tedy „globální řízení“.
Summit by měl v budoucnu fungovat jako „strategický model na podporu globálního řízení“.
Zaměření a program skupiny G7 jsou tak od začátku do konce chápány jako „globální“ a „mezinárodní“.
Jörg Kukies, poradce německého kancléře a hlavní vyjednavač G7, v předvečer summitu G7 v roce 2022:
„Prvním tématem, které je pro nás klíčové, je otázka klimatu.
Jak můžeme založením globálního klimatického klubu zajistit, aby standardy, o které všichni
usilujeme , byly skutečně zavedeny po celém světě?
Druhým tématem je zdraví.
„Jak se nám podaří na jedné straně zajistit vyšší proočkovanost tím, že budeme dodávat vakcíny do všech zemí světa?“
(9) Stejný globální vliv skupiny G7 se projevil i během pandemie COVID-19.
Během pandemie COVID-19 státy skupiny G7 financovaly a koordinovaly značnou část globálních očkovacích iniciativ
a dodávky stovek milionů dávek vakcín do chudších zemí.
Kromě globální klimatické politiky, války na Blízkém východě a příprav na budoucí pandemie se pozornost v současné době
stále více soustředí na celosvětové využívání umělé inteligence.
Zpráva Institutu pro politické studie z roku 2005 ukazuje, že skupina G7 má obrovský vliv na politiku a
prosazuje politickou agendu, která se týká všech národů na celém světě – nejen sedmi zemí skupiny G7.
Ze zprávy dále vyplývá, že mezinárodní instituce, jako jsou Světová banka, MMF, OSN a WTO, se při prakticky
všech mezinárodních rozhodnutích obracejí na skupinu G7.
A to i přesto, že G7 nemá stálý personál, ústředí ani žádné formální či právní pravomoci.
Různí odborníci považují za problematickou netransparentnost rozhodovacího procesu, který
probíhá za zavřenými dveřmi a bez účasti parlamentů.
Proč se skupina G7 snaží o zavedení globální světové politiky?
K tomu je třeba pochopit, kdo skupinu G7 založil a jaké cíle její zakladatelé prostřednictvím G7 sledují.
Zatímco se skupina G7 prezentuje jako čistě neformální setkání, odhalení týkající se zednářské mapy světa
na webu Vetopedia.org odkrývají skutečné souvislosti.
Objevte dosud neznámá a šokující fakta na mezinárodní mapě zednářského světa – světová
novinka v oblasti investigativní žurnalistiky.
Skutečné souvislosti vzniku skupiny G7
Skupina G7 má svůj původ ve „Skupině pěti“ (G5).
Jednalo se o pravidelná setkání ministrů financí a šéfů centrálních bank USA, Německa, Spojeného království, Francie a
Japonska, která se od roku 1973 konala v knihovně Bílého domu.
Tato setkání byla zorganizována z iniciativy amerického ministra financí a vysokého zednáře George
Shultze a konala se po několik let za zavřenými dveřmi.
George Shultz (1920–2021) byl členem lóže Three Eyes, kterou založili Henry Kissinger a David Rockefeller.
V roce 2012 mu Henry Kissinger udělil cenu Henryho A. Kissingera.
Pozdější předsedové vlád Valéry Giscard d'Estaing a Helmut Schmidt se těchto tajných schůzek v knihovně Bílého domu účastnili
již v době, kdy byli ministry financí Francie a Německa.
Ačkoli tato setkání inicioval George Shultz, podle oficiální verze jsou dnes za zakladatele
setkání G7 považováni Giscard d'Estaing a Schmidt.
Jak Valéry Giscard d'Estaing, tak i Helmut Schmidt byli členy zednářské lóže na vysoké úrovni.
Giscard d'Estaing byl stejně jako George Shultz členem lóže Three Eyes, kterou založili David Rockefeller a Henry Kissinger.
Valéry Giscard d’Estaing (1926–2020) byl po celý život v úzkém kontaktu s vysokými zednáři Kissingerem a Rockefellerem.
Již od raného věku měl úzké kontakty s dynastií Rockefellerů.
V 70. letech byl několikrát hostem v Pocantico, obrovském soukromém sídle rodiny Rockefellerů v údolí Hudson.
Je příznačné, že v předvečer prvního summitu G7, který se konal 5. července 1974, došlo k setkání
mezi Giscardem d’Estaingem a Henrym Kissingerem.
Zase u Helmuta Schmidta je zdokumentováno setkání s Davidem Rockefellerem ze dne 12. června 1974.
Německý spolkový kancléř Helmut Schmidt (1918–2015) byl členem lóže Ferdinand Lassalle.
Dne 26. ledna 2015 převzal Schmidt v hamburském lóžním chrámu cenu Gustava Stresemanna, kterou mu udělila Velká
lóže „Starých svobodných a přijatých zednářů Německa“.
V říjnu 2000 pronesl Schmidt projev před 500 zednáři u příležitosti oslav 200. výročí hamburských zednářských lóží.
Schmidt byl v roce 1973, těsně před založením skupiny G7, pozván na konferenci Bilderberg.
Následovaly další návštěvy v letech 1980, 1983 a 1986.
Konference Bilderberg byly rovněž založeny a dlouhou dobu vedly vysoce postavení zednáři Henry Kissinger a David Rockefeller.
Co vypovídá o jeho vazbách na tyto tahouny:
Schmidt obdržel v roce 2007 první cenu Henryho A. Kissingera.
David Rockefeller, vysoký zednář, který zemřel v roce 2017, se jeví jako jeden ze skrytých strůjců skupiny G7.
Vytvoření globální světové politiky za pomoci skupiny G7 nese nezaměnitelný otisk jeho rukopisu.
Ve své autobiografii vydané v roce 2002 napsal David Rockefeller:
„Někteří dokonce věří, že jsme součástí tajného spiknutí, označují mě a mou rodinu za ‚internacionalisty‘ a vyčítají nám, že
se spolčujeme s dalšími lidmi po celém světě, abychom vybudovali novou komplexní globální politickou a ekonomickou strukturu
„Jestli je to obvinění, rád se k tomu přiznám a jsem na to hrdý.“
David Rockefeller na setkání skupiny Bilderberg v červnu 1991 v Baden-Badenu:
„Kdybychom byli v těch letech vystaveni záři reflektorů, nemohli bychom svůj plán pro svět vůbec vypracovat.“
„Svět se však nachází na složité a promyšlené cestě k světové vládě.“
Závěr: Odhalení vyplývající z mapy svobodnomurářského světa ukazují, že skupina G7 byla založena vysokými stupni
zednářství, a je tedy nástrojem zednářských globálních stratégů.
Jak Kla.TV prokázala v mnoha odhalujících pořadech, tito globální stratégové již po staletí usilují o to, aby mimo jiné
s pomocí skupiny G7 zavedli tuto světovou vládu, která by určovala politiku pro všechny státy na celém světě.
Cílem je tak celosvětově zbavit obyvatelstvo majetku a podrobit je totalitnímu kontrolnímu a sledovacímu státu prostřednictvím
uměle vyvolaných pandemií, válek a klimatických programů.
Abychom si poradili s těmito skrytými silami a tímto prokázaným celosvětovým spiknutím, vyzval zakladatel Kla.TV
Ivo Sasek k zapojení se do celosvětové odhalovací činnosti:
„Místo toho, abychom se zapojovali do jejich válek – protože to jsou jejich války – a poddávali se jejich očkovacímu šílenství,
místo toho, abychom podléhali jejich lžím o klimatu, jejich programům vyvlastňování a podobným věcem, bychom měli raději
celou tuto tajnou mašinerii bez zbytku vytáhnout na světlo a prostřednictvím skutečně nezávislého soudu,
potvrzeného referendem, ji důkladně prošetřit a odhalit.
Pokud však všichni svobodomyslní osvícenci zapíší své doplňující poznatky do této zednářské mapy světa, pak se
postupně vynoří celkový obraz, o kterém musí nic netušící světové společenství prostě jednou dozvědět.“
Jeho syn Elias Sasek na 22. AZK představil, jak se můžete seznámit s odhaleními a výzkumy týkajícími se zednářské
mapy světa a jak se můžete podílet na jejich odhalování:
„Připravili jsme pro vás přehled informací z Vetopedie, otevřené encyklopedie pro kritické názory.
Najdete je na stránkách www.vetopedia.org.
Když přejdete na stránku www.vetopedia.org, uvidíte zde všechny kategorie a my teď klikneme na kategorii „Založení
zednářských lóží“. teď si například přiblížíme New York.
Zde si pak můžete prohlédnout všechny typy základů a jednoduše kliknout na ten, který se vám líbí.
Například teď kliknu tady na BlackRock, pak se tady zobrazí krátký text a když na to kliknu, přejdu do zobrazení seznamu.
A tady to opravdu vidíte – vše je zde podrobně popsáno, je to skvěle formulované a
propracované, tak jak to známe z profesionálních článků.
A na závěr jsou zde uvedeny opravdu všechny zdroje a také odkaz na zednářství.
Určitě se s námi podělte o své podnikatelské záměry a své znalosti.
Na stránkách Vetopedia je to vždy uspořádáno tak, že vpravo nahoře pod bannerem je sekce. Ta se jmenuje „Zadat založení“.
Klikněte sem. Sdělte nám své údaje.
Redakce to prověří, zkontrolují a snad pak i schválí.
Můžeš to udělat i v sekci „Založení zednářského spolku“, pokud jsi v dané kartě… – úplně dole vlevo je
malé tlačítko s názvem „Upravit záznam“ / „Doplnit“.
I tam se otevře formulář. Tam můžete zaslat doplňující informace k tomuto tématu.
„Poté to redakce zkontroluje a zařadí do encyklopedie.“
Odhalení sítě zednářů.
Staňte se součástí největšího investigativního projektu Kla.TV a přihlaste se hned teď: www.kla.tv/mitwirken/recherche