Praegu kohtub G7-rühm Genfi järve ääres Prantsusmaal, Šveitsi piiri lähedal.
Laiemale üldsusele on G7 tippkohtumised tuntud eelkõige riigipeade ja valitsusjuhtide iga-aastaste ühisfotode kaudu.
Aga ka selle vastu suunatud meeleavalduste tõttu, mis toimuvad enamasti paralleelselt.
Mis on see „Seitsme rühm“?
Kla.TV heidab pilgu kulisside taha:
Kes on G7 taga olevad tegelased ja millega G7 tegelikult tegeleb?
G7 on Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Jaapani, Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide ühendus.
G7 riigid moodustavad 10 protsenti maailma elanikkonnast ja teenivad umbes 45 protsenti maailma kogurahvatulust.
Esimene kohtumine toimus 1975. aastal.
Euroopa Liidul on vaatlejastaatus ja ta on olnud esindatud kõigil kohtumistel alates 1981. aastast.
Alates asutamisest 1975. aastal on G7 kujunenud maailmakorralduse poliitikas keskseks tegijaks.
Ajaleht „Frankfurter Allgemeine Zeitung“ kirjutas 2019. aastal: „G7 pani kunagi aluse globaliseerumisele.
„Pärast naftakriisi (1973) soovisid kuue juhtiva tööstusriigi valitsusjuhid panna aluse ülemaailmsele majanduspoliitikale.“
Seega on alates selle asutamisest olnud eesmärgiks määrata G7 abil kindlaks poliitika kõigi maailma
riikide jaoks, st kujundada „globaalset maailmapoliitikat”.
Kõnealuse globaalse maailmapoliitika kehtestamise plaanid on G7-riikide tegevuse läbivaks jooneks.
2009. aastal Itaalias toimunud tippkohtumisel seati prioriteetseks eesmärgiks „globaalne juhtimine“ – st „globaalne valitsemine“.
Tippkohtumine peaks tulevikus toimima „strateegilise mudelina maailma juhtimise toetamiseks“.
Seega on G7 suunitlus ja tegevuskava läbivalt „globaalne” ja „rahvusvaheline”.
Saksamaa kantsleri nõunik ja G7 pealäbirääkija Jörg Kukies enne 2022. aasta G7 tippkohtumist:
„Esimene teema, mis on meie jaoks kesksel kohal, on kliima.
Kuidas suudame globaalse kliimaklubi asutamise kaudu tagada, et standardid, mida me kõik järgime
, ka tegelikult kogu maailmas kasutusele võetaks?
Teine teema on tervis.
„Kuidas suudame ühelt poolt tagada kõrgema vaktsineerimismäära, pakkudes vaktsiine kõikides maailma riikides?“
(9) G7 riikide sama ulatuslik mõju avaldus ka COVID-19-pandemia ajal.
COVID-19-pandemia ajal rahastasid ja koordineerisid G7 riigid suurt osa ülemaailmsetest vaktsineerimisalgatustest ning sadade
miljonite vaktsiinidooside tarnimist vaesematesse riikidesse.
Praegu keskendutakse lisaks ülemaailmsele kliimapoliitikale, Lähis-Ida sõjale ja tulevaste pandeemiate
ennetamisele üha enam tehisintellekti ülemaailmsele kasutusele.
Poliitikauuringute Instituudi 2005. aasta aruandest selgub, et G7 avaldab poliitikale tohutut mõju ja edendab
poliitilist tegevuskava, mis puudutab kõiki riike kogu maailmas – mitte ainult G7 rühma 7 riiki.
Aruandest selgub ka, et rahvusvahelised institutsioonid, nagu Maailmapank, Rahvusvaheline Valuutafond, ÜRO ja
Maailma Kaubandusorganisatsioon, pöörduvad praktiliselt kõigi rahvusvaheliste otsuste tegemisel G7 poole.
Ja seda hoolimata sellest, et G7-l pole alalist personali, peakorterit ega ametlikke või õiguslikke volitusi.
Mitmed eksperdid peavad otsuste tegemise läbipaistmatust, mis toimub avalikkuse ja parlamentide osaluseta, probleemseks.
Miks töötab G7-rühm ülemaailmse poliitika kujundamise nimel?
Selleks tuleb mõista, kes G7-rühma asutas ja milliseid eesmärke selle asutajad G7-ga taotlevad.
Kuigi G7-rühm esitab end puhtalt mitteametliku kohtumisena, paljastavad Vetopedia.org-is
avaldatud vabamüürlaste maailmakaart tegelikud tagamaad.
Avastage seni tundmatud ja šokeerivad faktid rahvusvahelisel vabamüürlaste maailmakaardil – maailma esmakordne uurimus.
G7-rühma tekke tegelikud taustad
G7 rühm sai alguse „Viie rühmast“ (G5).
See oli alates 1973. aastast Valge Maja raamatukogus toimunud USA, Saksamaa, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Jaapani
rahandusministrite ja keskpankade juhtide regulaarne kohtumine.
Need kohtumised korraldati Ameerika Ühendriikide rahandusministri ja kõrgetasemelise vabamüürlase George Shultzi algatusel
ning toimusid mitme aasta jooksul avalikkusele suletult.
George Shultz (1920–2021) oli Henry Kissingeri ja David Rockefelleri asutatud vabamüürlaste looži „Three Eyes” liige.
2012. aastal andis Henry Kissinger talle üle Henry A. Kissingeri auhinna.
Hilisemad riigipead Valéry Giscard d'Estaing ja Helmut Schmidt osalesid nendel salajastel kohtumistel Valge Maja
raamatukogus juba Prantsusmaa ja Saksamaa rahandusministritena.
Kuigi need kohtumised algatas George Shultz, peetakse ametliku versiooni kohaselt G7-kohtumiste
asutajateks tänapäeval Giscard d'Estaingit ja Schmidti.
Nii Valéry Giscard d'Estaing kui ka Helmut Schmidt olid samuti kõrgetasemelised vabamüürlased.
Giscard d'Estaing kuulus, nagu ka George Shultz, David Rockefelleri ja Henry Kissingeri asutatud loožisse Three Eyes.
Valéry Giscard d’Estaing (1926–2020) pidas kogu elu tihedat sidet kõrgetasemeliste
vabamüürlastega Kissingeriga ja Rockefelleriga.
Tal olid juba varakult tihedad sidemed Rockefellerite dünastiaga.
1970. aastatel külastas ta mitmel korral Pocanticot, Rockefellerite perekonna hiiglaslikku eravaldust Hudsoni orus.
Selle kohta on iseloomulik, et enne esimest G7 tippkohtumist 5. juulil 1974 toimus kohtumine
Giscard d’Estaingi ja Henry Kissingeri vahel.
Helmut Schmidti puhul on dokumenteeritud kohtumine David Rockefelleriga 12. juunil 1974.
Saksamaa liidukantsler Helmut Schmidt (1918–2015) oli Ferdinand Lassalle'i looži liige.
26. jaanuaril 2015 võttis Schmidt Hamburgi loožitemplis vastu „Saksamaa vanade vabade ja tunnustatud
vabamüürlaste” suurloožilt antud Gustav Stresemanni auhinna.
2000. aasta oktoobris pidas Schmidt 500 vabamüürlase ees kõne Hamburgi vabamüürlaste loožide 200. aastapäeva puhul.
Schmidt kutsuti 1973. aastal, vahetult enne G7 asutamist, Bilderbergi konverentsile.
Järgnesid veel külastused aastatel 1980, 1983 ja 1986.
Pictbergeri konverentsid asutasid ja juhtisid pikka aega kõrgetasemelised
vabamüürlased Henry Kissinger ja David Rockefeller.
Tema sidemete kohta nende mõjuvõimsate isikutega on iseloomulik:
Schmidt pälvis 2007. aastal esimese Henry A. Kissingeri auhinna.
2017. aastal surnud kõrgetasemeline vabamüürlane David Rockefeller on üks G7-grupi varjatud tõmbenööre.
G7 abil globaalse maailmapoliitika kujundamisel on tema käekiri selgelt märgatav.
Oma 2002. aastal avaldatud autobiograafias kirjutas David Rockefeller:
„Mõned usuvad isegi, et oleme osa salajastest vandenõudest, nimetavad mind ja mu perekonda „internatsionalistideks“ ning
süüdistavad meid selles, et me konspireerime teistega üle kogu maailma, et luua uus terviklik
globaalne poliitiline ja majanduslik struktuur
„Kui see on süüdistus, siis tunnistan end hea meelega süüdi ja olen selle üle uhke.“
David Rockefeller 1991. aasta juunis Baden-Badenis toimunud Bilderbergi kohtumisel:
„Meil oleks olnud võimatu oma maailma hõlmavat plaani välja töötada, kui me oleksime neil
aastatel olnud avalikkuse tähelepanu keskpunktis.
„Kuid maailm on astumas keerulist ja hoolikalt ettevalmistatud teed maailmavalitsuse suunas.“
Kokkuvõte: Vabamüürlaste maailmakaardi uurimistulemused paljastavad, et G7-rühm on loodud kõrgemate astmete vabamüürlaste
poolt ja on seega vabamüürlaste globaalstrateegide tööriist.
Nagu Kla.TV on paljudes paljastavates saadetes tõestanud, on need globaalsed strateegid juba sajandeid töötanud eesmärgi
nimel luua see ühtne maailmavalitsus muu hulgas G7 abi toel, et dikteerida poliitikat kõikidele riikidele üle maailma.
Selle eesmärk on kogu maailma elanikkonna vara ära võtta ning allutada nad kunstlikult tekitatud
pandeemiate, sõdade ja kliimaprogrammide abil totalitaarsele kontrolli- ja järelevalveriigile.
Et saada ülemaailmselt võitu nendest varjatud jõududest ja tõestatud vandenõust, kutsus Kla.TV asutaja
Ivo Sasek üles osalema ülemaailmses paljastamistöös:
„Selle asemel, et nende sõdadesse minna – sest need on ju nende sõjad – ja nende vaktsineerimishullusega kaasa minna, selle
asemel, et langeda nende kliimavalede, sundvõõrandamisprogrammide ja muu sellise ohvriks, oleks meil parem kogu see salajane
vandenõu täielikult päevavalgele tuua ja seda tõeliselt sõltumatu, rahvahääletusega
kinnitatud kohtu abil põhjalikult uurida ja paljastada.
Kui aga kõik vabad valgustusajastu mõtlejad kannavad oma täiendavad teadmised sellele vabamüürlaste
maailmakaardile, siis hakkab järk-järgult ilmnema tervikpilt, millest teadmatu maailmaühiskond lihtsalt peab teada saama.“
Tema poeg Elias Sasek tutvustas 22. AZK-l, kuidas leida vabamüürlaste maailmakaardi paljastusi ja
uurimistulemusi ning kuidas saate ise nende avastamises osaleda:
„Oleme teile kokku pannud uurimistulemused Vetopediast, vabast vastuhäälte entsüklopeediast.
Need leiate aadressilt www.vetopedia.org.
Kui avate veebilehe www.vetopedia.org, näete seal kõiki kategooriaid ning klõpsame nüüd kategooriale „Vabamüürlaste
asutused“. Suurendame nüüd näiteks New Yorgi piirkonda.
Siis on siin näha kõik vundamendid ja saab lihtsalt klõpsata soovitud vundamendil.
Kui ma näiteks siin BlackRockile klõpsan, ilmub siia lühike tekst ja kui ma sellele vajutan, avaneb nimekirjavaade.
Ja siin näete tõesti, et kõik on üksikasjalikult kirjeldatud; see on väga hästi sõnastatud ja läbi
mõeldud, nagu professionaalsetelt artiklitelt oodata võib.
Ja lõpus on siin tõepoolest kõik viited ära toodud ning ka link vabamüürlusele.
Jagage meiega kindlasti oma ettevõtete loomise kogemusi ja teadmisi.
Vetopedia veebilehel on alati nii, et ülemises paremas nurgas bänneri all on eraldi
ala. Seal on kirjas „Asutamine registreerida“.
Klõpsake siia. Edastage meile oma andmed.
Toimetused vaatavad selle läbi ja loodetavasti saavad selle ka avaldada.
Võid seda teha ka vabamüürlaste organisatsioonis, kui oled kaardil … – vasakul allosas on
väike nupp nimega „Muuda / täienda kirjet“.
Ka seal avaneb vorm. Seal saate esitada teemaga seotud täiendusi.
„Siis vaatab seda läbi ka toimetus ja lisab selle entsüklopeediasse.“
Vabamüürlaste võrgustik paljastatakse.
Liitu Kla.TV suurima uurimisprojektiga ja registreeru kohe: www.kla.tv/mitwirken/recherche