Jelenleg a G7-csoport a Genfi-tó partján, Franciaországban, a svájci határ közelében tartja találkozóját.
A nagyközönség számára a G7-csúcstalálkozók elsősorban az állam- és kormányfők éves csoportképéről ismertek.
De a legtöbbször ezzel párhuzamosan zajló tiltakozások miatt is.
Mi is az a „7-es csoport”?
A Kla.TV bepillantást enged a kulisszák mögé:
Kik állnak a G7 mögött, és mit is csinál valójában a G7-csoport?
A G7 Németország, Franciaország, Olaszország, Japán, Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok alkotta szövetség.
A G7-országok a világ népességének 10 százalékát teszik ki, és a világ bruttó nemzeti
jövedelmének mintegy 45 százalékát termelik.
Az első találkozóra 1975-ben került sor.
Az Európai Unió megfigyelői státusszal rendelkezik, és 1981 óta minden ülésen képviselteti magát.
A Hét Csoport 1975-ös megalakulása óta a nemzetközi politika egyik központi szereplőjévé vált.
A Frankfurter Allgemeine Zeitung 2019-ben a következőket írta: „A G7 egykor a globalizáció alapjait fektette le.”
„Az 1973-as olajválságot követően a hat vezető ipari ország kormányfői meg akarták alapozni a globális gazdaságpolitikát.”
A szervezet megalakulása óta tehát az volt a cél, hogy a G7 segítségével meghatározzák a világ összes
államának politikáját, vagyis a „globális világpolitikát”.
E globális világpolitika kialakítására irányuló tervek végigvonulnak a G7-csoport tevékenységén.
A 2009-es olaszországi csúcstalálkozón a „globális kormányzás” – vagyis a „globális irányítás” – lett a kiemelt cél.
A csúcstalálkozónak a jövőben „a globális kormányzás támogatását szolgáló stratégiai modellként” kellene működnie.
A G7 irányvonala és napirendje tehát végig „globális” és „nemzetközi” jellegűnek tekinthető.
Jörg Kukies, a német kancellár tanácsadója és a G7 főtárgyalója a 2022-es G7-csúcstalálkozó előkészületei során:
„Az első, számunkra központi kérdés az éghajlat.
Hogyan tudjuk egy globális klímaklub létrehozásával elérni, hogy azok a szabványok, amelyekre mindannyian
törekszünk , valóban világszerte bevezetésre kerüljenek?
A második téma az egészségügy.
„Hogyan tudjuk egyrészt a világ minden országában biztosítani az oltóanyagokat, hogy így magasabb átoltottsági arányt érjünk el?”
(9) A G7 hasonló globális befolyása a COVID-19-járvány idején is megnyilvánult.
A COVID-19-járvány idején a G7-országok finanszírozták és koordinálták a globális oltási kezdeményezések
jelentős részét, valamint több száz millió adag vakcina szállítását a szegényebb országokba.
A globális klímapolitika, a közel-keleti háború és a jövőbeli világjárványokra való felkészülés mellett a figyelem egyre inkább
a mesterséges intelligencia világszintű alkalmazására irányul.
A Politikai Tanulmányok Intézetének egy 2005-ös jelentése rámutat arra, hogy a G7 hatalmas befolyást gyakorol a politikára,
és olyan politikai menetrendet támogat, amely a világ összes nemzetét érinti – nem csupán a G7-csoport 7 országát.
A jelentésből az is kiderül, hogy a nemzetközi intézmények – mint például a Világbank, az IMF, az ENSZ és a WTO – gyakorlatilag
minden nemzetközi döntéshozatal során a G7-hez fordulnak.
Mindezt annak ellenére, hogy a G7-nek nincs állandó személyzete, székhelye, sem formális vagy jogi hatásköre.
Számos szakértő szerint problémát jelent, hogy a döntéshozatal nem átlátható, mivel a
nyilvánosság és a parlamentek nem vehetnek részt benne.
Miért törekszik a G7-csoport egy globális világpolitika kialakítására?
Ehhez meg kell értenünk, ki alapította a G7-csoportot, és milyen célokat tűztek ki maguk elé az alapítók a G7-tel.
Míg a G7-csoport pusztán informális találkozónak tünteti fel magát, a Vetopedia.org oldalon közzétett szabadkőműves
világtérkép felfedezései feltárják a valós háttérszerkezetet.
Fedezzen fel eddig ismeretlen és megdöbbentő tényeket a nemzetközi szabadkőműves világtérképen – ez egy
világszerte egyedülálló újdonság a nyomozati munkában.
A G7-csoport létrejöttének tényleges háttere
A G7-csoport az „Ötök Csoportja” (G5) nyomán jött létre.
Ez az Egyesült Államok, Németország, az Egyesült Királyság, Franciaország és Japán pénzügyminisztereinek és
jegybankelnökeinek rendszeres találkozója volt, amelyet 1973-tól kezdve a Fehér Ház könyvtárában tartottak.
Ezeket a találkozókat George Shultz, az Egyesült Államok pénzügyminisztere és magas rangú szabadkőműves kezdeményezésére
szervezték, és több éven át zárt körben zajlottak.
George Shultz (1920–2021) tagja volt a Henry Kissinger és David Rockefeller által alapított Three Eyes szabadkőműves páholynak.
2012-ben Henry Kissinger átadta neki a Henry A. Kissinger-díjat.
A későbbi kormányfők, Valéry Giscard d'Estaing és Helmut Schmidt már pénzügyminiszterként vettek részt
ezeken a titkos találkozókon a Fehér Ház könyvtárában.
Bár ezeket a találkozókat George Shultz kezdeményezte, a hivatalos álláspont szerint ma Giscard
d'Estaingot és Schmidtet tekintik a G7-találkozók alapítóinak.
Valéry Giscard d'Estaing és Helmut Schmidt egyaránt magas rangú szabadkőművesek voltak.
Giscard d'Estaing, akárcsak George Shultz, tagja volt a David Rockefeller és Henry Kissinger
által alapított Three Eyes szabadkőműves páholynak.
Valéry Giscard d’Estaing (1926–2020) egész életében szoros kapcsolatban állt a magas rangú
szabadkőművesekkel, Kissingerrel és Rockefellerrel.
Már korán szoros kapcsolatokat ápolt a Rockefeller-dinasztiával.
Az 1970-es években többször is vendégeskedett Pocanticóban, a Rockefeller-család hatalmas magánbirtokán a Hudson-völgyben.
Jelentős esemény volt, hogy az első G7-csúcstalálkozó előkészületei során, 1974. július 5-én találkozóra
került sor Giscard d’Estaing és Henry Kissinger között.
Helmut Schmidt esetében pedig dokumentálva van egy 1974. június 12-i találkozója David Rockefellerrel.
Helmut Schmidt német szövetségi kancellár (1918–2015) a Ferdinand Lassalle páholy tagja volt.
2015. január 26-án Schmidt a hamburgi páholyházban vette át a „Németország régi szabad és elfogadott
kőművesek” nagypáholya által alapított Gustav-Stresemann-díjat.
2000 októberében Schmidt beszédet tartott 500 szabadkőműves előtt a hamburgi
szabadkőműves páholyok 200 éves jubileuma alkalmából.
Schmidtet 1973-ban, közvetlenül a G7 megalakulása előtt meghívták egy Bilderberg-konferenciára.
Ezt követően 1980-ban, 1983-ban és 1986-ban is visszatért ide.
A Bilderberg-konferenciákat szintén a magas rangú szabadkőművesek, Henry Kissinger és David Rockefeller
alapították, és hosszú ideig ők irányították azokat.
Jelentős szerepet játszott a háttérbeli szereplőkkel való kapcsolataiban:
Schmidt 2007-ben kapta meg az első Henry A. Kissinger-díjat.
A 2017-ben elhunyt magas rangú szabadkőműves, David Rockefeller a G7-csoport egyik rejtett irányítójaként tűnik fel.
A G7 segítségével kialakított globális világpolitika egyértelműen az ő keze nyomát viseli.
David Rockefeller 2002-ben megjelent önéletrajzában így írt:
„Vannak, akik azt is hiszik, hogy egy titkos összeesküvés részesei vagyunk, engem és a családomat „internacionalistáknak”
neveznek, és azzal vádolnak, hogy másokkal összefogva világszerte egy új, holisztikus globális
politikai és gazdasági struktúra kiépítésén dolgozunk
„Ha ez a vád, akkor szívesen beismerem a bűnösségemet, és büszke vagyok rá.”
David Rockefeller a 1991. júniusi Bilderberg-találkozón Baden-Badenben:
„Lehetetlen lett volna kidolgoznunk a világra vonatkozó tervünket, ha azokban az években a
nyilvánosság éles fényének lettünk volna kitéve.
„De a világ egy összetett és előre megtervezett úton halad a világkormány felé.”
Következtetés: A szabadkőműves világtérkép nyomozati eredményei rávilágítanak arra, hogy a G7-csoportot a magas
fokozatú szabadkőművesség alapította, és így a szabadkőműves globális stratégák eszközeként működik.
Ahogyan a Kla.TV számos leleplező műsorában bebizonyította, ezek a globális stratégák már évszázadok óta azon dolgoznak, hogy
többek között a G7 segítségével létrehozzák ezt az egyetlen világkormányt, amely világszerte
minden állam számára előírná a követendő politikát.
Ennek célja, hogy világszerte megfosszák a lakosságot tulajdonától, és mesterségesen előidézett
világjárványok, háborúk és éghajlati programok révén egy totalitárius ellenőrző és megfigyelő állam alá rendeljék őket.
Annak érdekében, hogy világszerte felülkerekedjünk ezeken a rejtett erőkön és a bizonyított összeesküvésen, a
Kla.TV alapítója, Ivo Sasek felhívást tett közzé, hogy csatlakozzanak a világméretű leleplezési munkához:
„Ahelyett, hogy a háborúikba vonulnánk – mert azok az ő háborúik –, és részt vennénk az oltási őrületükben, ahelyett, hogy
elhinnénk a klíma-hazugságaikat, a kisajátítási programjaikat és hasonlókat, jobb lenne, ha ezt az egész titkos hálót teljesen
napvilágra hoznánk, és egy valóban független, népszavazással hitelesített bíróság előtt alaposan kivizsgálnánk, lelepleznénk.”
Ha azonban minden szabadgondolkodó feljegyzi kiegészítő ismereteit erre a szabadkőműves világtérképre, akkor
egyre inkább kirajzolódik az a teljes kép, amelyről a tudatlan világközösségnek egyszerűen tudomást kell szereznie.”
Fia, Elias Sasek a 22. AZK-n bemutatta, hogyan juthatnak el a szabadkőműves világtérkép felfedezéseihez és
kutatásaihoz, és hogyan vehetnek részt a feltárásban:
„Összeállítottuk nektek a Vetopedia, az ellenvélemények szabad enciklopédiáján található információkat.
Ezt a www.vetopedia.org oldalon találjátok.
Ha felkeresitek a www.vetopedia.org oldalt, itt láthatjátok az összes kategóriát, és most rákattintunk a „Szabadkőműves
alapítások” kategóriára. Most például ráközelítünk New Yorkra.
Itt láthatók az összes alapítványok, és egyszerűen rákattinthatunk a kívánt alapítványra.
Például most rákattintok itt a BlackRockra, ekkor megjelenik egy rövid szöveg, és ha rákattintok, akkor a lista nézetre vált.
És itt tényleg láthatjátok, hogy minden részletesen le van írva; remekül megfogalmazott, kidolgozott szövegről
van szó, ahogyan azt a szakmai cikkekből megszokhattuk.
És a végén itt tényleg minden forrásmegjelölés benne van, valamint a szabadkőművességre mutató link is.
Kérjük, mindenképpen osszátok meg velünk az ötleteiteket és a tudásotokat.
A Vetopedia oldalon mindig úgy van kialakítva, hogy a jobb felső sarokban, a szalagcím alatt
található egy mező. Itt a „Regisztráció” felirat látható.
Kattintson ide. Adja meg adatait.
A szerkesztőségek megvizsgálják, átnézik, és remélhetőleg jóvá is hagyják majd.
Ha már szerepelsz egy térképen, akkor a szabadkőműves alapítványnál is megteheted… – a bal alsó
sarokban található egy kis gomb, amelynek felirata: „Bejegyzés szerkesztése” / „kiegészítése”.
Ott is megnyílik egy űrlap. Ott beküldhetitek a témával kapcsolatos kiegészítéseiteket.
„Ezt követően a szerkesztőség is átnézi, és felveszi az enciklopédiába.”
A szabadkőművesek hálózata napvilágra kerül.
Csatlakozz a Kla.TV legnagyobb oknyomozó riportjához, és regisztrálj most: www.kla.tv/mitwirken/recherche