Pašlaik G7 valstu grupa tiekas pie Ženēvas ezera Francijā, netālu no Šveices robežas.
Plašākai sabiedrībai G7 samiti ir pazīstami galvenokārt pateicoties ikgadējām valstu un valdību vadītāju kopbildēm.
Bet arī tādēļ, ka pret to parasti vienlaikus notiek protesta akcijas.
Kas ir šī „7 grupas“ būtība?
Kla.TV ieskatās aizkulisēs:
Kas ir G7 galvenie virzītājspēki un ar ko īsti nodarbojas G7 grupa?
G7 ir Vācijas, Francijas, Itālijas, Japānas, Kanādas, Apvienotās Karalistes un ASV apvienība.
G7 valstīs dzīvo 10 procenti no pasaules iedzīvotājiem, un tās rada aptuveni 45 procentus no pasaules iekšzemes kopienākuma.
Pirmā tikšanās notika 1975. gadā.
Eiropas Savienībai ir novērotāja statuss, un tā kopš 1981. gada ir pārstāvēta visās sanāksmēs.
Kopš dibināšanas 1975. gadā „Septiņnieks“ ir kļuvis par vienu no galvenajiem dalībniekiem pasaules politikas veidošanā.
Laikraksts „Frankfurter Allgemeine Zeitung“ 2019. gadā publicēja: „G7 kādreiz lika pamatus globalizācijai.
„Pēc naftas krīzes (1973. gadā) sešu vadošo rūpniecības valstu valdību vadītāji vēlējās
ielikt pamatus globālai ekonomikas politikai.“
Tātad jau kopš tās dibināšanas mērķis bija ar G7 palīdzību noteikt politiku visām pasaules
valstīm, proti, veidot „globālo pasaules politiku“.
Plāni par šīs globālās politikas ieviešanu ir kā sarkana līnija, kas vijās cauri G7 grupas darbībai.
2009. gada samitā Itālijā par prioritāru mērķi tika izvirzīta „globālā pārvaldība“ – proti, „globālā vadība“.
Turpmāk samitam būtu jākalpo par „stratēģisku modeli pasaules pārvaldības atbalstam“.
Tādējādi G7 virziena un darba kārtība tiek uzskatīta par „globālu” un „starptautisku”.
Vācijas kanclera padomnieks un G7 galvenais sarunu vedējs Jorgs Kukies pirms 2022. gada G7 samita:
„Pirmā tēma, kas mums ir īpaši svarīga, ir klimata jautājums.
Kā mums, izveidojot globālu klimata klubu, izdosies panākt, lai standarti, kurus mēs visi
ievērojam , tiktu patiešām ieviesti visā pasaulē?
Otrā tēma ir veselība.
„Kā mums izdosies, no vienas puses, nodrošināt augstākus vakcinācijas rādītājus,
visās pasaules valstīs nodrošinot vakcīnas?“
(9) Tāda pati G7 globālā ietekme bija vērojama COVID-19 pandēmijas laikā.
COVID-19 pandēmijas laikā G7 valstis finansēja un koordinēja lielu daļu globālo vakcinācijas iniciatīvu, kā arī
simtiem miljonu vakcīnu devu piegādi nabadzīgākajām valstīm.
Pašreizējā uzmanība, līdzās globālajai klimata politikai, karam Tuvajos Austrumos un gatavošanās pasākumiem
nākotnes pandēmijām, arvien vairāk tiek pievērsta mākslīgā intelekta izmantošanai visā pasaulē.
Politisko pētījumu institūta 2005. gada ziņojums liecina, ka G7 izdara milzīgu ietekmi uz politiku un veicina
politisko darba kārtību, kas skar visas pasaules valstis – ne tikai G7 grupas 7 valstis.
No ziņojuma turklāt izriet, ka starptautiskās institūcijas, piemēram, Pasaules Banka, SVF, ANO un PTO, praktiski visos
starptautiskajos lēmumu pieņemšanas procesos vēršas pie G7.
Un tas notiek, lai gan G7 nav pastāvīga personāla, galvenās mītnes un oficiālu vai juridisku pilnvaru.
Dažādi eksperti uzskata, ka lēmumu pieņemšanas nepārredzamība, izslēdzot sabiedrību un parlamentus, ir problēma.
Kāpēc G7 grupa strādā pie globālas pasaules politikas izveides?
Lai to saprastu, ir jāzina, kas izveidoja G7 grupu un kādus mērķus tās dibinātāji ar G7 vēlas sasniegt.
Lai gan G7 grupa sevi pozicionē kā tīri neoficiālu sanāksmi, atklājumi par brīvmūrnieku pasaules
karti vietnē Vetopedia.org atklāj patiesos apstākļus.
Atklājiet līdz šim nezināmus un satraucošus faktus starptautiskajā brīvmūrnieku pasaules kartē –
pasaules pirmizrāde izmeklējošajā žurnālistikā.
Faktiskais fons G7 grupas izveidei
G7 grupa cēlusies no „Piecu valstu grupas“ (G5).
Tā bija regulāra ASV, Vācijas, Apvienotās Karalistes, Francijas un Japānas finanšu ministru un centrālo banku
vadītāju sanāksme, kas kopš 1973. gada notika Baltajā namā.
Šīs sanāksmes tika organizētas pēc ASV finanšu ministra un augsta ranga brīvmūrnieka Džordža Šulca
iniciatīvas un notika vairākus gadus aiz slēgtām durvīm.
Džordžs Šulcs (1920–2021) bija loža „Three Eyes“ loceklis, kuru dibināja Henrijs Kisindžers un Deivids Rokfellers.
2012. gadā Henrijs Kisindžers viņam pasniedza Henrija A. Kisindžera balvu.
Vēlākie valdību vadītāji Valēri Žiskārs d'Estēns un Helmuts Šmits jau kā Francijas un Vācijas finanšu
ministri piedalījās šajās slepenajās tikšanās Baltajā namā.
Lai gan šīs sanāksmes ierosināja Džordžs Šulcs, saskaņā ar oficiālo versiju par G7 sanāksmju
dibinātājiem šodien tiek uzskatīti Žiskards d'Estēns un Šmits.
Gan Valēri Žiskārs d'Estēns, gan Helmuts Šmits bija augsta ranga brīvmūrnieki.
Giscard d'Estaing, tāpat kā Džordžs Šults, bija loceklis ložā „Three Eyes“, ko
dibināja Deivids Rokfellers un Henrijs Kisindžers.
Valēri Žiskārs d'Estēns (1926–2020) visu savu dzīvi uzturēja ciešas saiknes ar augsta
ranga brīvmūrniekiem Kisindžeru un Rokfelleru.
Jau agrīnā posmā viņam bija ciešas saiknes ar Rokfellera dinastiju.
1970. gados viņš vairākkārt viesojās Pocantico — Rokfellera ģimenes milzīgajā privātīpašumā Hudzonas ielejā.
To raksturo fakts, ka pirms pirmā G7 samita 1974. gada 5. jūlijā notika tikšanās starp Žiskāru d'Estēnu un Henriju Kisindžeru.
Savukārt par Helmutu Šmidtu ir dokumentēta tikšanās ar Deividu Rokfelleru 1974. gada 12. jūnijā.
Vācijas kanclers Helmuts Šmits (1918–2015) bija ložas „Ferdinand Lassalle“ loceklis.
2015. gada 26. janvārī Šmits Hamburgas ložas templī saņēma Gustava Stresemana balvu, ko piešķīra Vācijas
„Vecā brīvmūrnieku un pieņemto brīvmūrnieku“ lielā loža.
2000. gada oktobrī Šmits teica runu 500 brīvmūrnieku priekšā, atzīmējot Hamburgas brīvmūrnieku ložu 200 gadu jubileju.
1973. gadā, tieši pirms G7 izveides, Šmidts tika uzaicināts uz Bilderbergas konferenci.
Pēc tam sekoja vēl vairākas vizītes 1980., 1983. un 1986. gadā.
Bildbergas konferences dibināja un ilgu laiku vadīja augsta ranga brīvmūrnieki Henrijs Kisindžers un Deivids Rokfellers.
Viņa saikni ar šiem ietekmīgajiem cilvēkiem raksturo:
2007. gadā Šmidts saņēma pirmo Henrija A. Kisindžera balvu.
2017. gadā mirušais augsta ranga brīvmūrnieks Deivids Rokfellers izrādās viens no G7 grupas slēptajiem vadītājiem.
G7 palīdzībā īstenotās globālās politikas veidošanā neapšaubāmi redzams viņa rokraksts.
Savā 2002. gadā izdotajā autobiogrāfijā Deivids Rokfellers rakstīja:
„Daži pat uzskata, ka mēs esam daļa no slepenas sazvērestības, raksturo mani un manu ģimeni kā „internacionalistus“ un apsūdz
mūs, ka mēs sazvērestojamies ar citiem visā pasaulē, lai izveidotu jaunu, visaptverošu globālu politisko un ekonomisko struktūru
„Ja tā ir apsūdzība, es labprāt atzīstos par vainīgu un esmu par to lepns.“
Deivids Rokfellers 1991. gada jūnija Bilderbergas sanāksmē Bādenbādenē:
„Mums nebūtu bijis iespējams izstrādāt savu plānu attiecībā uz pasauli, ja šajos gados
mēs būtu bijuši pakļauti sabiedrības uzmanībai.
„Taču pasaule virzās pa sarežģītu un iepriekš izstrādātu ceļu uz pasaules valdību.“
Secinājums: Izmeklēšanas rezultāti par brīvmūrnieku pasaules karti atklāj, ka G7 grupa ir augstāko pakāpju brīvmūrnieku dibināta
un tādējādi kalpo par brīvmūrnieku globālo stratēģu instrumentu.
Kā Kla.TV ir pierādījis daudzās atklājošās raidījumos, šie globālie stratēģi jau gadsimtiem ilgi strādā, lai
izveidotu šo vienoto pasaules valdību, cita starpā izmantojot G7, lai noteiktu politiku visām valstīm visā pasaulē.
Tādējādi visā pasaulē iedzīvotāji tiks atņemti īpašuma tiesības un pakļauti totalitārai kontroles un
uzraudzības valstij, izmantojot mākslīgi radītas pandēmijas, karus un klimata programmas.
Lai pārvarētu šīs slēptās spēkus un šo pierādīto sazvērestību visā pasaulē, Kla.TV dibinātājs Ivo Saseks
aicināja piedalīties pasaules mēroga atklāšanas darbā:
„Tā vietā, lai iesaistītos viņu karos – jo tie ir viņu kari – un piedalītos viņu vakcinācijas trakumā, tā vietā, lai pakļautos
viņu klimata meliem, viņu īpašuma atsavināšanas programmām un tamlīdzīgām lietām, mums labāk būtu visu šo slepeno tīklu pilnībā
izvilkt gaismā un ar patiesi neatkarīgas, tautas nobalsojumā apstiprinātas tiesas
palīdzību izmeklēt līdz pašiem pamatiem, atklāt.
Bet, ja visi brīvdomātāji ievadīs savas papildu zināšanas šajā brīvmūrnieku pasaules kartē, tad arvien skaidrāk
izkristalizēsies kopaina, par kuru neko nenojaušajai pasaules sabiedrībai vienkārši ir jāuzzina.“
Viņa dēls Elias Sasek 22. AZK konferencē izklāstīja, kā jūs varat iepazīties ar atklājumiem un pētījumiem par brīvmūrnieku pasaules
karti un kā varat piedalīties šīs informācijas izplatīšanā:
„Mēs esam jums sagatavojuši pētījuma rezultātus no Vetopedia — brīvās enciklopēdijas par pretargumentiem.
Tās varat atrast vietnē www.vetopedia.org.
Ja atvērsiet vietni www.vetopedia.org, redzēsiet visas kategorijas, un tagad noklikšķināsim uz kategoriju
„Brīvmūrnieku dibinātās organizācijas“. Tagad, piemēram, palielināsim karti, lai apskatītu Ņujorku.
Tad šeit var redzēt visus pamatus un vienkārši noklikšķināt uz vēlamā pamata.
Piemēram, tagad es šeit noklikšķinu uz „BlackRock“, tad šeit parādās īss teksts, un, ja
es šeit nospiežu, tiek atvērts saraksta skats.
Un šeit jūs patiešām redzat, ka viss ir sīki aprakstīts; tas ir ļoti labi formulēts un
izstrādāts, kā tas raksturīgs profesionāliem rakstiem.
Un beigās šeit ir iekļautas patiešām visas atsauces, kā arī saite uz brīvmūrniecību.
Jūs noteikti varat mums pastāstīt par saviem uzņēmumiem un dalīties ar savām zināšanām.
Vietnē Vetopedia vienmēr ir izveidota tā, ka augšējā labajā stūrī zem banera atrodas sadaļa.
Šeit ir redzams uzraksts „Reģistrēt uzņēmumu“.
Noklikšķiniet šeit. Nosūtiet mums savu informāciju.
Redakcijas to pārbaudīs, izskatīs un, cerams, arī apstiprinās.
Tu vari to izdarīt arī brīvmūrnieku organizācijā, ja esi reģistrējies kartē… – pa kreisi apakšā ir
neliels pogu, kas saucas „Rediģēt ierakstu“ / „Papildināt“.
Arī tur atveras veidlapas logs. Tur jūs varat iesniegt papildinājumus par šo tēmu.
„Tad to pārskatīs arī redakcija un iekļaus enciklopēdijā.“
Brīvmūrnieku tīkls tiek atklāts.
Kļūsti par daļu no Kla.TV lielākā izmeklējošā pētījuma un reģistrējies jau tagad: www.kla.tv/mitwirken/recherche