V súčasnosti sa skupina G7 stretáva pri Ženevskom jazere vo Francúzsku, neďaleko hraníc so Švajčiarskom.
Širokej verejnosti sú samity G7 známe predovšetkým vďaka každoročným spoločným fotografiám hláv štátov a vlád.
Ale aj vďaka protestom proti tomu, ktoré sa väčšinou konajú súbežne.
Čo je to vlastne tá Skupina 7?
Kla.TV nazerá do zákulisia:
Kto sú ľudia stojací za skupinou G7 a čím sa vlastne táto skupina zaoberá?
G7 je zoskupenie Nemecka, Francúzska, Talianska, Japonska, Kanady, Spojeného kráľovstva a USA.
Krajiny G7 tvoria 10 percent svetovej populácie a vytvárajú približne 45 percent celosvetového hrubého národného dôchodku.
Prvé stretnutie sa konalo v roku 1975.
Európska únia má štatút pozorovateľa a na všetkých zasadnutiach je zastúpená od roku 1981.
Skupina siedmich sa od svojho založenia v roku 1975 stala kľúčovým aktérom v oblasti globálnej politiky.
Denník Frankfurter Allgemeine Zeitung v roku 2019 napísal: „G7 kedysi položila základy globalizácie.
„Po ropnej kríze (1973) chceli hlavy vlád šiestich vedúcich priemyselných krajín
položiť základy globálnej hospodárskej politiky.“
Od jej založenia išlo teda o to, aby sa prostredníctvom G7 určovala politika pre všetky štáty
na celom svete, teda „globálna svetová politika“.
Plány na zavedenie tejto globálnej svetovej politiky sa ako červená niť tiahnu činnosťou skupiny G7.
Na samite v Taliansku v roku 2009 sa ako prioritný cieľ presadzovala „globálna správa“ – teda „globálne riadenie“.
Summit by mal v budúcnosti slúžiť ako „strategický model na podporu globálneho riadenia“.
Zameranie a program skupiny G7 sa teda vo všetkých ohľadoch považujú za „globálne“ a „medzinárodné“.
Poradca nemeckého kancelára a hlavný vyjednávač G7 Jörg Kukies v predvečer samitu G7 v roku 2022:
„Prvou témou, ktorá je pre nás kľúčová, je téma klímy.
Ako môžeme prostredníctvom založenia globálneho klimatického klubu dosiahnuť, aby sa normy, o ktoré sa
všetci usilujeme , skutočne zaviedli na celom svete?
Druhou témou je zdravie.
„Ako sa nám podarí na jednej strane zabezpečiť vyššiu mieru zaočkovanosti
prostredníctvom dodávok vakcín do všetkých štátov sveta?“
(9) Rovnaký globálny vplyv skupiny G7 sa prejavil aj počas pandémie COVID-19.
Počas pandémie COVID-19 krajiny G7 financovali a koordinovali veľkú časť globálnych očkovacích iniciatív a
dodávky stoviek miliónov dávok vakcín do chudobnejších krajín.
Okrem globálnej klimatickej politiky, vojny na Blízkom východe a príprav na budúce pandémie sa pozornosť čoraz viac
sústreďuje na celosvetové využívanie umelej inteligencie.
Správa Inštitútu politických štúdií z roku 2005 ukazuje, že skupina G7 má obrovský vplyv na politiku a
presadzuje politickú agendu, ktorá sa týka všetkých národov na celom svete – nielen 7 krajín skupiny G7.
Zo správy ďalej vyplýva, že medzinárodné inštitúcie ako Svetová banka, MMF, OSN a WTO sa pri prakticky
všetkých medzinárodných rozhodnutiach obracajú na G7.
A to napriek tomu, že G7 nemá stály personál, ústredie ani formálne či právne právomoci.
Rôzni odborníci považujú za problematickú netransparentnosť rozhodovacieho procesu, ktorý prebieha za
zatvorenými dverami a bez účasti verejnosti a parlamentov.
Prečo sa skupina G7 snaží o vytvorenie globálnej svetovej politiky?
Na to je potrebné pochopiť, kto založil skupinu G7 a aké ciele si jej zakladatelia prostredníctvom G7 kladú.
Zatiaľ čo sa skupina G7 prezentuje ako čisto neformálne stretnutie, odhalenia týkajúce sa svetovej mapy slobodomurárov
na stránke Vetopedia.org odkrývajú skutočné pozadie.
Objavte doteraz neznáme a šokujúce fakty na medzinárodnej mape sveta slobodomurárov – svetová
novinka v oblasti investigatívnej žurnalistiky.
Skutočné pozadie vzniku skupiny G7
Skupina G7 má svoj pôvod v „Skupine piatich“ (G5).
Išlo o pravidelné stretnutia ministrov financií a guvernérov centrálnych bánk USA, Nemecka, Spojeného kráľovstva, Francúzska a
Japonska, ktoré sa od roku 1973 konali v knižnici Bieleho domu.
Tieto stretnutia boli zorganizované z iniciatívy amerického ministra financií a vysokopostaveného slobodomurára Georgea
Shultza a konali sa niekoľko rokov za zatvorenými dverami.
George Shultz (1920 – 2021) bol členom lóže Three Eyes, ktorú založili Henry Kissinger a David Rockefeller.
V roku 2012 mu Henry Kissinger udelil cenu Henryho A. Kissingera.
Budúci predsedovia vlád Valéry Giscard d'Estaing a Helmut Schmidt sa týchto tajných stretnutí v knižnici Bieleho domu zúčastnili
už v čase, keď boli ministrami financií Francúzska a Nemecka.
Hoci tieto stretnutia inicioval George Shultz, podľa oficiálnej verzie sa dnes za zakladateľov
stretnutí G7 považujú Giscard d'Estaing a Schmidt.
Valéry Giscard d'Estaing aj Helmut Schmidt boli rovnako vysokopostavení slobodomurári.
Giscard d'Estaing bol, rovnako ako George Shultz, členom lóže Three Eyes, ktorú založili David Rockefeller a Henry Kissinger.
Valéry Giscard d’Estaing (1926 – 2020) bol počas celého svojho života v úzkom kontakte s
vysokopostavenými slobodomurármi Kissingerom a Rockefellerom.
Už v ranom veku mal úzke kontakty s dynastiou Rockefellerovcov.
V 70. rokoch bol viackrát hosťom v Pocantico, obrovskom súkromnom sídle rodiny Rockefellerovcov v údolí Hudson.
Príznakom toho bolo stretnutie medzi Giscardom d’Estaingom a Henrym Kissingerom v predvečer prvého samitu G7 5. júla 1974.
Zasa v prípade Helmuta Schmidta je zdokumentované stretnutie s Davidom Rockefellerom z 12. júna 1974.
Nemecký spolkový kancelár Helmut Schmidt (1918 – 2015) bol členom lóže Ferdinand Lassalle.
26. januára 2015 prevzal Schmidt v hamburskom lóžovom chráme cenu Gustava Stresemanna, ktorú mu udelila Veľká
lóža „Starých slobodných a prijatých murárov Nemecka“.
V októbri 2000 predniesol Schmidt prejav pred 500 slobodomurármi pri príležitosti osláv
200. výročia hamburských slobodomurárskych lóží.
Schmidt bol v roku 1973, tesne pred založením G7, pozvaný na konferenciu Bilderberg.
Nasledovali ďalšie návštevy v rokoch 1980, 1983 a 1986.
Konferencie Bilderberg založili a dlhodobo viedli aj vysokopostavení
slobodomurári Henry Kissinger a David Rockefeller.
Príkladom jeho prepojení s týmito ľuďmi v pozadí je:
Schmidt získal v roku 2007 prvú cenu Henryho A. Kissingera.
David Rockefeller, vysokopostavený slobodomurár, ktorý zomrel v roku 2017, sa javí ako jeden zo skrytých strojcov skupiny G7.
Vytvorenie globálnej svetovej politiky prostredníctvom skupiny G7 nesie nepochybne jeho rukopis.
Vo svojej autobiografii, ktorá vyšla v roku 2002, napísal David Rockefeller:
„Niektorí dokonca veria, že sme súčasťou tajného sprisahania, označujú mňa a moju rodinu za ‚internacionalistov‘ a vyčítajú nám,
že spolupracujeme s inými ľuďmi po celom svete s cieľom vybudovať novú komplexnú globálnu politickú a ekonomickú štruktúru
„Ak je to obvinenie, rád sa priznám k vine a som na to hrdý.“
David Rockefeller na stretnutí Bilderberg v júni 1991 v Baden-Badene:
„Bolo by pre nás nemožné vypracovať náš plán pre svet, keby sme boli v tých rokoch vystavení jasnému svetlu verejnosti.
„Svet sa však nachádza na zložitej a vopred naplánovanej ceste k svetovej vláde.“
Záver: Investigatívne odhalenia týkajúce sa mapy sveta slobodomurárov poukazujú na to, že skupina G7 bola
založená vysokými stupňami slobodomurárstva, a je teda nástrojom slobodomurárskych globálnych stratégov.
Ako Kla.TV dokázala v mnohých odhaľujúcich reláciách, títo globálni stratégovia už celé storočia pracujú na tom, aby s
pomocou G7 a ďalších inštitúcií zaviedli túto svetovú vládu, ktorá by určovala politiku pre všetky štáty na celom svete.
Cieľom je týmto spôsobom po celom svete zbaviť obyvateľstvo majetku a prostredníctvom umelo vyvolaných
pandémií, vojen a klimatických programov ho podriadiť totalitnému štátu, ktorý ho bude kontrolovať a sledovať.
S cieľom zvládnuť tieto skryté sily a toto preukázané celosvetové sprisahanie vyzval zakladateľ Kla.TV Ivo
Sasek k účasti na celosvetovej odhaľovacej činnosti:
„Namiesto toho, aby sme sa zapájali do ich vojen – lebo sú to ich vojny – a podliehali ich očkovaciemu šialenstvu, namiesto toho,
aby sme podľahli ich klamstvám o klíme, ich programom vyvlastňovania a podobným veciam, boli by sme radšej mali celú
túto tajnú machináciu úplne vytiahnuť na svetlo a prostredníctvom skutočne nezávislého súdu,
potvrdeného referendom, ju dôkladne prešetriť a odhaliť.
Ak však všetci slobodomyseľní osvietenci zapíšu svoje doplňujúce poznatky do tejto slobodomurárskej mapy sveta,
postupne sa vynorí celkový obraz, o ktorom sa nič netušiace svetové spoločenstvo jednoducho musí dozvedieť.“
Jeho syn Elias Sasek na 22. AZK predstavil, ako sa môžete dostať k odhaleniam a výskumom týkajúcim sa mapy sveta
slobodomurárov a ako sa môžete podieľať na ich odhaľovaní:
„Pripravili sme pre vás prehľad informácií z Vetopedie, voľne dostupnej encyklopédie protichodných názorov.
Tú nájdete na stránke www.vetopedia.org.
Keď navštívite stránku www.vetopedia.org, uvidíte tu všetky kategórie a my teraz klikneme na kategóriu „Založenie
slobodomurárskych lóží“. Teraz si napríklad priblížime New York.
Tu sa zobrazia všetky typy základov a stačí kliknúť na ten, ktorý si vyberiete.
Teraz napríklad kliknem na BlackRock, potom sa tu zobrazí krátky text a keď na to kliknem, prejdem do zobrazenia zoznamu.
A tu naozaj vidíte, že je tu všetko podrobne opísané; je to skvele sformulované a
prepracované, tak ako to poznáme z odborných článkov.
A na záver tu nájdete skutočne všetky odkazy na zdroje, ako aj odkaz na slobodomurárstvo.
Určite nám dajte vedieť o vašich startupoch a o vašich znalostiach.
Na stránke Vetopedia je to vždy usporiadané tak, že v pravom hornom rohu pod bannerom sa
nachádza sekcia s názvom „Zadajte založenie“.
Kliknite sem. Poskytnite nám svoje údaje.
Redakcie to skontrolujú, prejdú a potom, dúfajme, aj schvália.
Môžeš to urobiť aj v sekcii „Založenie zednárov“, ak si v nej otvoril kartu… – úplne vľavo dole je
malé tlačidlo s názvom „Upraviť záznam“ / „Doplniť“.
Aj tam sa otvorí formulár. Tam môžete zaslať svoje príspevky k tejto téme.
Potom to redakcia skontroluje a zaradí do encyklopédie.“
Odhaľuje sa sieť slobodomurárov.
Staňte sa súčasťou najväčšieho investigatívneho projektu Kla.TV a prihláste sa hneď teraz: www.kla.tv/mitwirken/recherche