Trenutno se skupina G7 sestaja ob Ženevskem jezeru v Franciji, blizu meje s Švico.
Širši javnosti so vrhi G7 znani predvsem po letnih skupinskih fotografijah voditeljev držav in vlad.
A tudi zaradi protestov proti temu, ki se večinoma odvijajo vzporedno.
Kaj je s skupino 7?
Kla.TV pokuka za kulise:
Kdo so glavni akterji skupine G7 in s čim se ta skupina dejansko ukvarja?
G7 je združenje Nemčije, Francije, Italije, Japonske, Kanade, Združenega kraljestva in ZDA.
Države G7 predstavljajo 10 odstotkov svetovnega prebivalstva in ustvarijo približno 45
odstotkov svetovnega bruto nacionalnega dohodka.
Prvo srečanje je potekalo leta 1975.
Evropska unija ima status opazovalke in je od leta 1981 zastopana na vseh srečanjih.
Skupina sedmih se je od ustanovitve leta 1975 razvila v ključnega akterja v svetovni politiki oblikovanja pravil.
Časopis Frankfurter Allgemeine Zeitung je leta 2019 objavil: »G7 je nekoč položila temelje za globalizacijo.«
Po naftni krizi (1973) so voditelji šestih vodilnih industrijskih držav želeli
postaviti temelje za globalno gospodarsko politiko.
Od samega začetka je šlo torej za to, da bi s pomočjo G7 določali politiko za vse države po
svetu, torej za »globalno svetovno politiko«.
Načrti za vzpostavitev te globalne svetovne politike se kot rdeča nit ponavljajo v delovanju skupine G7.
Na vrhu v Italiji leta 2009 je bil kot prednostni cilj izpostavljen »globalni upravljanje« – torej »globalno vladanje«.
Vrh naj bi v prihodnje deloval kot »strateški model za podporo svetovnemu upravljanju«.
Usmeritev in agenda skupine G7 se tako v celoti razumeta kot »globalni« in »mednarodni«.
Jörg Kukies, svetovalec nemškega kanclerja in glavni pogajalec G7, pred vrhom G7 leta 2022:
»Prva tema, ki je za nas ključnega pomena, je podnebje.
Kako lahko z ustanovitvijo globalnega podnebnega kluba poskrbimo, da se standardi, ki jih vsi
zagovarjamo , dejansko uveljavijo po vsem svetu?
Druga tema je zdravje.
»Kako nam bo uspelo na eni strani zagotoviti višje stopnje cepljenja z zagotavljanjem cepiv v vseh državah sveta?«
(9) Enak globalni vpliv skupine G7 se je pokazal tudi med pandemijo COVID-19.
Med pandemijo COVID-19 so države G7 financirale in usklajevale velik del svetovnih cepljenjskih pobud ter
dobavo več sto milijonov odmerkov cepiva v revnejše države.
Poleg globalne podnebne politike, vojne na Bližnjem vzhodu in priprav na prihodnje pandemije se pozornost
vse bolj usmerja v svetovno uporabo umetne inteligence.
Poročilo Inštituta za politične študije iz leta 2005 kaže, da ima skupina G7 izvaja ogromen vpliv na politiko
in spodbuja politično agendo, ki zadeva vse države po svetu – ne le 7 držav skupine G7.
Iz poročila je razvidno tudi, da se mednarodne institucije, kot so Svetovna banka, Mednarodni denarni sklad, OZN in
STO, pri praktično vseh mednarodnih odločitvah obračajo na G7.
In to kljub temu, da G7 nima stalnega osebja, sedeža niti formalnih ali pravnih pooblastil.
Različni strokovnjaki menijo, da je netransparentnost odločanja, ki poteka za zaprtimi
vrati in brez udeležbe parlamentov, problematična.
Zakaj skupina G7 deluje na vzpostavitvi globalne svetovne politike?
Zato je pomembno razumeti, kdo je ustanovil skupino G7 in kakšne cilje si njeni ustanovitelji zastavljajo z njo.
Medtem ko se skupina G7 predstavlja kot povsem neformalno srečanje, razkritja o svetovnem zemljevidu prostozidarjev
na spletni strani Vetopedia.org razkrivajo dejansko ozadje.
Odkrijte doslej neznana in pretresljiva dejstva na mednarodnem zemljevidu prostozidarjev –
svetovna novost na področju raziskovalnega novinarstva.
Dejanska ozadja nastanka skupine G7
Skupina G7 izhaja iz »skupine petih« (G5).
To je bilo redno srečanje finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank ZDA, Nemčije, Združenega kraljestva, Francije in
Japonske, ki se je od leta 1973 odvijalo v knjižnici Bele hiše.
Ta srečanja so bila organizirana na pobudo ameriškega finančnega ministra in visokega prostozidarja
Georgea Shultza ter so potekala več let za zaprtimi vrati.
George Shultz (1920–2021) je bil član lože »Three Eyes«, ki sta jo ustanovila Henry Kissinger in David Rockefeller.
Leta 2012 mu je Henry Kissinger podelil nagrado Henryja A. Kissingerja.
Kasnejša predsednika vlad Valéry Giscard d'Estaing in Helmut Schmidt sta se teh tajnih srečanj v knjižnici Bele hiše
udeležila že v vlogi finančnih ministrov Francije in Nemčije.
Čeprav je ta srečanja sprožil George Shultz, se danes po uradni razlagi za ustanovitelja
srečanj G7 štejejo Giscard d'Estaing in Schmidt.
Tako Valéry Giscard d'Estaing kot Helmut Schmidt sta bila visoko stopnjo prostozidarjev.
Giscard d'Estaing je bil, tako kot George Shultz, član lože »Three Eyes«, ki sta jo
ustanovila David Rockefeller in Henry Kissinger.
Valéry Giscard d’Estaing (1926–2020) je bil vse življenje tesno povezan z visokimi prostozidarji Kissingerjem in Rockefellerjem.
Že zgodaj je imel tesne stike z dinastijo Rockefeller.
V sedemdesetih letih je bil večkrat gost v Pocantico, ogromnem zasebnem posestvu družine Rockefeller v dolini Hudson.
Zgovorno je, da je pred prvim vrhom G7 5. julija 1974 potekalo srečanje med Giscardom d’Estaingom in Henryjem Kissingerjem.
Pri Helmutu Schmidtu pa je zabeleženo srečanje z Davidom Rockefellerjem z dne 12. junija 1974.
Nemški zvezni kancler Helmut Schmidt (1918–2015) je bil član lože Ferdinand Lassalle.
26. januarja 2015 je Schmidt v ložnem templju v Hamburgu prejel nagrado Gustava Stresemanna, ki jo podeljuje
Velika loža »Starih svobodnih in sprejetih zidarjev Nemčije«.
Oktobra 2000 je Schmidt pred 500 prostozidarji imel govor ob 200-letnici hamburških prostozidarskih lož.
Schmidt je bil leta 1973, tik pred ustanovitvijo skupine G7, povabljen na konferenco Bilderberg.
Sledili so še obiski v letih 1980, 1983 in 1986.
Konference Bilderberg sta ustanovila in dolgo vodila visoko stopenjska prostozidarja Henry Kissinger in David Rockefeller.
Značilno za njegove povezave s temi vodilnimi osebami:
Schmidt je leta 2007 prejel prvo nagrado Henryja A. Kissingerja.
David Rockefeller, visokokategorični prostozidar, ki je umrl leta 2017, se kaže kot eden od skritih vodilnih sil skupine G7.
Na oblikovanju globalne svetovne politike s pomočjo G7 je njegov vpliv očitno viden.
David Rockefeller je v svoji avtobiografiji, izdani leta 2002, zapisal:
„Nekateri celo menijo, da smo del tajnega zarota, mene in mojo družino označujejo za ‚internacionaliste‘ in nam očitajo,
da se zarotimo z drugimi po vsem svetu, da bi vzpostavili novo celovito globalno politično in gospodarsko strukturo
»Če je to obtožba, se z veseljem priznam za krivega in sem ponosen na to.«
David Rockefeller na srečanju Bilderberg junija 1991 v Baden-Badnu:
»Ne bi nam bilo mogoče razviti našega načrta za svet, če bi bili v teh letih izpostavljeni žarometom javnosti.«
»A svet je na zapleteni in vnaprej načrtovani poti k svetovni vladi.«
Sklep: Preiskovalna razkritja o svetovnem zemljevidu prostozidarjev razkrivajo skupino G7 kot
ustanovitev visokih stopenj prostozidarstva in s tem kot orodje prostozidarskih globalnih strategov.
Kot je Kla.TV dokazal v številnih razkrivajočih oddajah, ti svetovni strategisti že stoletja delajo na tem, da bi
med drugim s pomočjo G7 vzpostavili to enotno svetovno vlado, ki bi določala politiko za vse države po svetu.
S tem naj bi po vsem svetu razlastili prebivalstvo in ga z umetno ustvarjenimi pandemijami, vojnami in podnebnimi
programi podvrgli totalitarni državi nadzora in spremljanja.
Da bi se spopadli s temi skritimi silami in to dokazano zaroto po vsem svetu, je ustanovitelj Kla.TV Ivo
Sasek pozval k sodelovanju pri globalnem razkrivanju:
»Namesto da bi se vključevali v njihove vojne – saj so to njihove vojne – in sodelovali v njihovi noriji s cepljenjem, namesto da
bi podlegli njihovim lažem o podnebju, njihovim programom razlastitve in podobnim stvarem, bi bilo bolje, da bi celoten ta
tajni splet razkrili do konca in ga s pomočjo resnično neodvisnega sodišča, potrjenega z
referendumom, temeljito preiskali in razkrili.
Če pa vsi svobodomiselniki svoje dodatno znanje vpišejo v ta prostozidarski zemljevid, se bo postopoma
izoblikovala celotna slika, s katero se mora nevedna svetovna skupnost preprosto seznaniti.«
Njegov sin Elias Sasek je na 22. AZK predstavil, kako lahko pridete do razkritij in raziskav o prostozidarskem
zemljevidu ter kako lahko sodelujete pri razkrivanju:
»Za vas smo pripravili izbor informacij iz Vetopedije, proste enciklopedije nasprotnih mnenj.
To najdete na spletni strani www.vetopedia.org.
Ko obiščete spletno stran www.vetopedia.org, boste videli vse kategorije, mi pa bomo zdaj kliknili na
kategorijo »Ustanovitve prostozidarskih lož«. Zdaj bomo na primer povečali prikaz New Yorka.
Tukaj so prikazani vsi temelji, tako da lahko preprosto kliknete na tistega, ki ga želite.
Če na primer tukaj kliknem na BlackRock, se prikaže kratek opis, če pa kliknem tukaj, se odpre pogled v obliki seznama.
In tukaj lahko res vidite, da je vse podrobno opisano; besedilo je odlično napisano in izčrpno,
tako kot smo to vajeni pri strokovnih člankih.
Na koncu pa so tu navedeni resnično vsi viri, pa tudi povezava do prostozidarstva.
Vsekakor nam lahko predstavite svoje start-upe in svoje znanje.
Na spletni strani Vetopedia je vedno tako, da je v zgornjem desnem kotu pod pasico posebno polje. Tu piše »Vnesite ustanovitev«.
Kliknite tukaj. Posredujte nam svoje podatke.
Uredništva bodo to preverila, pregledala in upajmo, da bodo lahko tudi odobrila.
Lahko tudi v ustanovitvi prostozidarskega reda, če si na karti … – čisto spodaj levo je
majhen gumb z napisom »Uredi vnos« / »Dopolni«.
Tudi tam se odpre obrazec. Tam lahko oddate dodatne informacije na to temo.
„Nato bo to pregledala tudi uredništvo in vključila v enciklopedijo.“
Razkriva se mreža prostozidarjev.
Pridružite se največji preiskovalni akciji Kla.TV in se prijavite zdaj: www.kla.tv/mitwirken/recherche