2. března 2026 byl Hormuzský průliv, nejdůležitější úzké místo pro celosvětovou přepravu ropy,
uzavřen v důsledku útočné války USA proti Íránu.
Od té doby ceny pohonných hmot prudce stoupají a i každodenní život se znatelně prodražuje.
To znamená, že dopady této krize opět postihují především běžné obyvatelstvo.
Provozovatelé čerpacích stanic v této souvislosti hovoří o „dravém kapitalismu“ velkých ropných koncernů, zatímco
oni sami z vysokých cen pohonných hmot téměř neprofitují.
Kdo ale z této války vlastně těží?
Je pozoruhodné, že zatímco obyvatelstvo trpí, nadnárodní koncerny dosahují zisků, které by mohly překonat dosavadní rekordy.
Například ropné koncerny tak od začátku války v Íránu dosahují denních dodatečných příjmů ve výši přibližně 21 miliard eur.
I německá vláda má díky vysokým cenám pohonných hmot a s tím souvisejícím vyšším daním z
pohonných hmot denní příjmy navíc ve výši 18 milionů eur.
To představuje měsíční nárůst příjmů o 558 milionů eur.
Finanční expert Ernst Wolff již v polovině roku 2025 analyzoval důsledky války s Íránem a k tomu uvedl, cituji:
„ na této válce se vydělávají obrovské peníze.
Zbrojní koncerny, za nimiž stojí digitální a finanční koncerny, totiž v této válce dosahují obrovských zisků.
To je jedna věc. Druhá věc je, že malé a střední podniky budou i nadále pod tlakem.
Pokud skutečně dojde k rozsáhlému útoku na Írán, můžeme počítat s tím, že Írán uzavře Hormuzský průliv.
V takovém případě bude světu chybět 20 procent potřebného zemního plynu a 25 procent potřebného zkapalněného plynu.
„A kdo tím bude trpět nejvíc? Nikdo jiný než střední třída, protože ceny energií u nás na Západě pak vyletí do nebes .“
Zatímco tedy střední třída chudne, v pozadí války s Íránem dochází k obrovskému přerozdělení majetku od chudých k bohatým.
Podle Ernsta Wolffa k tomu dochází především prostřednictvím finančních koncernů, jako je například BlackRock, které spravují
majetek nejbohatších lidí a jsou zároveň největšími akcionáři ropných koncernů, zbrojních firem i digitálních koncernů.
BlackRock a spol. jsou tedy také největšími vítězi krizí, jako je válka v Íránu.
Je to náhoda, že zakladatel společnosti BlackRock, „Larry Fink“, je zednářem vysokého stupně a členem několika prastarých lóží?
V srpnu 2025 převzal Larry Fink dokonce i vedení Světového ekonomického fóra (WEF), které rovněž založili vysocí
zednáři, což se ukazuje jako tah směřující ke koncentraci moci v rukou několika málo finančních gigantů.
Právě tento muž na začátku tohoto roku předpověděl dva možné důsledky války s Íránem:
Celosvětový blahobyt a růst, pokud se Írán „podřídí“ Západu, nebo těžká globální recese v důsledku zvýšené ceny ropy.
Podle Larryho Finka nebude existovat žádná střední cesta.
Je snad možné, že Larry Fink a „jeho“ WEF nemají vůbec žádný zájem o celosvětovou prosperitu?
Vždyť ještě před několika lety zveřejnilo WEF na svých webových stránkách propagační video s hlavním
poselstvím: „Už nebudeš nic vlastnit a budeš šťastný“.
Je možné, že by se WEF a jeho představitelé odklonili od plánů na celosvětové vyvlastnění? Nic tomu nenasvědčuje.
Podle toho by válka s Íránem a její důsledky, jako jsou například prudký nárůst cen pohonných hmot, raketově stoupající
inflace a z toho vyplývající chudnutí velkých částí lidstva, mohly být počátkem tohoto „nevlastnění ničeho“.
Vážení diváci, buďte proto ostražití a nenechte se všudypřítomnými ohnisky nepokojů
odvést pozornost od skutečných strůjců událostí.
Sledujte spolu s Kla.TV, jak se daří odhalovat a přivádět na světlo ty, kteří v pozadí profitují z krize.