Den 2. marts 2026 blev Hormuzstrædet, det vigtigste flaskehals for den globale olietransport,
lukket som følge af USA’s angrebskrig mod Iran.
Siden da er brændstofprisen steget voldsomt, og også hverdagen er blevet mærkbart dyrere.
Dermed er det endnu en gang især den almindelige befolkning, der rammes af konsekvenserne af denne krise.
Tankstationsindehaverne taler i den forbindelse om de store olieselskabers »rovdyrkapitalisme«, mens de
selv næppe drager fordel af de høje brændstofpriser.
Men hvem drager egentlig fordel af denne krig?
Det er bemærkelsesværdigt, at multinationale koncerner indkasserer rekordstore overskud, mens befolkningen lider.
Således har olieselskaberne f.eks. siden begyndelsen af krigen i Iran haft daglige ekstraindtægter på ca. 21 milliarder euro.
Også den tyske stat har en daglig ekstraindtægt på 18 millioner euro som følge af de høje
brændstofpriser og dermed højere brændstofafgifter.
Det svarer til en ekstra indtægt på 558 millioner euro om måneden.
Allerede i midten af 2025 analyserede finanseksperten Ernst Wolff konsekvenserne af en
krig mod Iran og sagde i den forbindelse, citat:
» der tjenes enorme summer på denne krig.«
Altså forsvarsvirksomhederne, som jo har de digitale koncerner og finanskoncernerne i ryggen,
tjener utroligt store overskud på denne krig.
Det er den ene ting. Den anden er, at SMV’erne fortsat vil blive udsat for pres.
Hvis det nu rent faktisk kommer til et storstilet angreb på Iran, kan vi forvente, at Iran lukker Hormuzstrædet.
Så mangler verden 20 procent af det nødvendige naturgas og 25 procent af det nødvendige flydende gas.
»Og hvem kommer til at lide mest under det? Ingen andre end middelklassen, for
energipriserne her hos os i Vesten vil da skyde i vejret .«
Mens middelklassen altså bliver fattigere, finder der i skyggen af krigen mod Iran en gigantisk
omfordeling af formuer sted fra de fattige til de rige.
Ifølge Ernst Wolff sker dette først og fremmest gennem finanskoncerner som f.eks. BlackRock, der forvalter de
superriges penge og er de største aktionærer i både olieselskaberne, våbenproducenterne og de digitale koncerner.
BlackRock og lignende virksomheder er således også de største vindere af kriser som f.eks. krigen i Iran.
Er det et tilfælde, at BlackRocks grundlægger, »Larry Fink«, er højtstående frimurer og medlem af flere oprindelige loger?
I august 2025 overtog Larry Fink endda også ledelsen af World Economic Forum (WEF), der ligeledes blev grundlagt af højtstående
frimurere, hvilket viser sig at være et træk, der har til formål at koncentrere magten i hænderne på nogle få finansgiganter.
Netop denne mand forudsagde i begyndelsen af dette år to mulige konsekvenser af krigen mod Iran:
Verdensomspændende velstand og vækst, hvis Iran »underordner sig« Vesten, eller en alvorlig
global recession som følge af den stigende oliepris.
Der vil ikke være noget mellem de to, siger Larry Fink.
Kunne det mon endda være, at Larry Fink og »hans« WEF slet ikke er interesseret i global velstand?
For blot få år siden offentliggjorde WEF jo på sin hjemmeside en reklamefilm med det centrale
budskab: »Du vil ikke længere eje noget og være lykkelig«.
Har WEF og dets ledere måske taget afstand fra planerne om en verdensomspændende ekspropriering? Tegnene tyder ikke på det.
Ifølge dette kunne krigen mod Iran og dens konsekvenser, såsom eksplosivt stigende brændstofpriser, skyhøj inflation og den
deraf følgende forarmelse af store dele af menneskeheden, være begyndelsen på denne
»tilstand, hvor man ikke længere ejer noget«.
Kære seere, vær derfor på vagt, og lad jer ikke aflede fra de egentlige trækker i
trådene af de uro-fokuser, der dukker op overalt.
Følg med på Kla.TV, når vi sporer og afslører dem, der tjener på krisen i kulissen.