2. märtsil 2026 suleti Hormuzi väina – maailma naftatranspordi kõige olulisem kitsaskoht – USA
poolt Iraani vastu peetud rünnakusõja tagajärjel.
Sellest ajast alates on kütusehind tõusnud plahvatuslikult ja ka igapäevaelu on märgatavalt kallimaks muutunud.
Seega on kriisi tagajärgedest taas kord mõjutatud eelkõige tavakodanikud.
Bensiinijaamade pidajad räägivad suurte naftakontsernide „röövelliku kapitalismi“ kohta, kuigi nad
ise kõrgetest kütusehindadest peaaegu kasu ei saa.
Aga kes sellest sõjast kasu saab?
Tähelepanuväärne on see, et rahvusvahelised kontsernid teenivad rekordilisi kasumeid, samal ajal kui elanikkond kannatab.
Näiteks on naftakontsernidel alates Iraani sõja algusest olnud igapäevased lisatulu umbes 21 miljardit eurot.
Ka Saksamaa riigil on kõrged kütusehinnad ja nendest tulenevad kõrgemad kütusemaksud toonud
kaasa 18 miljoni euro suuruse igapäevase lisatulu.
See tähendab kuus 558 miljoni euro suurust lisatulu.
Finantsekspert Ernst Wolff analüüsis juba 2025. aasta keskel Iraani sõja tagajärgi ja ütles selle kohta järgmist, tsitaat:
„ selle sõjaga teenitakse tohutult raha.
Nii et relvatööstuskontsernid, kelle taga seisavad ju digitaalkontsernid ja
finantskontsernid, teenivad selles sõjas tohutut kasumit.
See on üks asi. Teiseks, väike- ja keskmise suurusega ettevõtted satuvad jätkuvalt surve alla.
Kui nüüd tõepoolest toimub suur rünnak Iraani vastu, siis võime eeldada, et Iraan sulgeb Hormuzi väina.
Siis jääb maailmas puudu 20 protsenti vajalikust maagaasist ja 25 protsenti vajalikust veeldatud gaasist.
„Ja kes kannatab selle all kõige rohkem? Keegi muu kui väike- ja keskmise suurusega ettevõtted, sest lääne
energiahinnad tõusevad meie juures siis läbi katuse .”
Seega, samal ajal kui keskklass vaesub, toimub Iraani sõja taustal hiiglaslik varade ümberjaotamine vaestelt rikastele.
Ernst Wolffi sõnul toimub see peamiselt finantskontsernide, nagu näiteks BlackRock, kaudu, kes haldavad ülirikkate
raha ning on nii naftakontsernide, relvatööstuse ettevõtete kui ka digikontsernide suurimad aktsionärid.
Seega on BlackRock ja teised sarnased ettevõtted ka selliste kriiside nagu Iraani sõja suurimad võitjad.
Kas on juhus, et BlackRocki asutaja „Larry Fink“ on kõrgetasemeline vabamüürlane ja mitme algupärase looži liige?
2025. aasta augustis võttis Larry Fink enda kanda ka samuti kõrgetasemeliste vabamüürlaste asutatud Maailma
Majandusfoorumi (WEF) juhtimise, mis osutub käiguks, mille eesmärk on koondada võim väikese arvu finantsgigantide kätte.
Just see mees ennustas käesoleva aasta alguses Iraani sõja kahte võimalikku tagajärge:
Ülemaailmne heaolu ja majanduskasv, kui Iraan „allub“ läänele, või tõsine ülemaailmne majanduslangus kõrgenenud naftahinna tõttu.
Larry Finki sõnul ei tule midagi vahepealset.
Kas võiks isegi olla, et Larry Fink ja „tema“ Maailma Majandusfoorum (WEF) ei ole
üldse huvitatud ülemaailmsest heaolust?
Kas WEF ei kuulutanud ju alles mõned aastad tagasi oma kodulehel reklaamvideot, mille
põhisõnum oli: „Sa ei oma enam midagi ja oled õnnelik“?
Kas WEF ja selle juhid on loobunud ülemaailmsest sundvõõrandamisest? Märgid ei viita sellele.
Sellest lähtuvalt võiks Iraani sõda ja selle tagajärjed, nagu näiteks kütusehindade plahvatuslik tõus, hüppeliselt
kasvav inflatsioon ja sellest tulenev suure osa inimkonna vaesumine, olla selle „enam midagi omamata olemise“ algus.
Lugupeetud vaatajad, olge seetõttu valvsad ja ärge laske end kõikjal esinevatel rahutuste allikatel
tähelepanu kõrvale juhtida tegelikelt niiditõmbajatelt.
Jälgige koos Kla.TV-ga, kuidas paljastatakse kriisist kasu lõikavad isikud, kes tegutsevad varjus.