2026. március 2-án az Egyesült Államok Irán ellen indított támadó háborúja következtében lezárták a Hormuzi-szorosot, a
világ olajszállításának legfontosabb szűk keresztmetszetét.
Azóta az üzemanyagár az egekbe szökött, és a mindennapi élet is érezhetően drágult.
Így tehát ismét elsősorban a hétköznapi lakosságot érintik ennek a válságnak a következményei.
A benzinkút-üzemeltetők eközben a nagy olajipari vállalatok „ragadozó kapitalizmusáról” beszélnek,
miközben ők maguk alig profitálnak a magas üzemanyagárakból.
De ki profitál ebből a háborúból?
Érdekes módon a multinacionális vállalatok rekordméretű nyereséget könyvelnek el, miközben a lakosság szenved.
Így például az olajipari vállalatok az iráni háború kezdete óta napi szinten mintegy 21
milliárd euró többletbevételt realizálnak.
A magas üzemanyagárak és az azokból adódó magasabb üzemanyagadók miatt a német állam is
napi 18 millió euró többletbevételt realizál.
Ez havonta 558 millió euró többletbevételt jelent.
Ernst Wolff pénzügyi szakértő már 2025 közepén elemezte az Irán elleni háború következményeit, és a következőket mondta, idézem:
„ hatalmas pénzt keresnek ezzel a háborúval.
Tehát a fegyveripari vállalatok – amelyek mögött persze a digitális és pénzügyi óriáscégek állnak –
hatalmas nyereségre tesznek szert ebben a háborúban.
Ez az egyik dolog. A másik pedig az, hogy a kis- és közvállalkozásokra továbbra is nyomás nehezedik.
Ha valóban sor kerül most egy nagyszabású támadásra Irán ellen, akkor számíthatunk arra, hogy Irán lezárja a Hormuzi-szorosot.
Ekkor a világnak a szükséges földgázmennyiség 20 százaléka és a szükséges cseppfolyósított gázmennyiség 25 százaléka hiányozna.
És ki fog ettől a legjobban szenvedni? Senki más, mint a kis- és közvállalkozások, mert
nálunk az energiaárak az egekbe szöknek majd ."
Miközben tehát a középosztály elszegényedik, az iráni háború háttérében hatalmas
vagyonátcsoportosítás zajlik a szegényektől a gazdagok felé.
Ernst Wolff szerint ez elsősorban olyan pénzügyi konszernek révén történik, mint például a BlackRock, amelyek a szupergazdagok
pénzét kezelik, és egyaránt az olajipari vállalatok, a fegyvergyártó cégek, valamint a
digitális konszernek legnagyobb részvényesei.
A BlackRock és társai így az olyan válságok legnagyobb nyertesei is, mint például az iráni háború.
Vajon véletlen egybeesés, hogy a BlackRock alapítója, „Larry Fink”, magas rangú szabadkőműves és több ősi páholy tagja?
2025 augusztusában Larry Fink még a szintén magas rangú szabadkőművesek által alapított Világgazdasági Fórum
(WEF) vezetését is átvette, ami a hatalom néhány pénzügyi óriás kezében való összpontosítását célzó lépésnek bizonyul.
Pontosan ez az ember jósolta meg az év elején az Irán elleni háború két lehetséges következményét:
Világszintű jólét és növekedés, ha Irán „aláveti magát” a Nyugatnak, vagy súlyos
globális recesszió az emelkedő olajár miatt.
Larry Fink szerint nem lesz semmi köztes megoldás.
Lehetséges lenne egyáltalán, hogy Larry Finknek és „az ő” WEF-jének egyáltalán nincs érdeke a globális jólétben?
Hiszen a WEF még néhány évvel ezelőtt is közzétett a honlapján egy promóciós videót, amelynek legfőbb üzenete a
következő volt: „Nem lesz többé semmid, és boldog leszel”.
Lehet, hogy a WEF és vezetői elálltak a világméretű kisajátításra vonatkozó terveiktől? A jelek nem erre utalnak.
Ennek megfelelően az iráni háború és annak következményei – mint például az üzemanyagárak robbanásszerű emelkedése, a gyorsan
emelkedő infláció és az ebből fakadó, az emberiség nagy részét érintő elszegényedés – jelenthetik
ennek a „már semmink sincs” állapotnak a kezdetét.
Tisztelt nézők! Legyenek ezért éberek, és ne hagyják, hogy a mindenütt felbukkanó zavargások
eltereljék a figyelmüket a valódi háttérbeli irányítókról.
Kövesse nyomon a Kla.TV-vel, hogyan derítik fel és tárják a nyilvánosság elé a válságból profitálókat a háttérben.