2026. gada 2. martā Hormuzas šaurums — galvenais šaurums pasaules naftas transportam —
tika slēgts ASV uzbrukuma kara pret Irānu dēļ.
Kopš tā laika degvielas cena strauji kāpj, un arī ikdienas dzīve kļūst jūtami dārgāka.
Tādējādi šīs krīzes sekas atkal visvairāk skar tieši parastos iedzīvotājus.
Degvielas uzpildes staciju operatori šajā sakarā runā par lielu naftas koncernu „plēsīgo kapitālismu”, lai gan paši
gandrīz nemaz negūst labumu no augstajām degvielas cenām.
Bet kam tad šis karš nāk par labu?
Interesanti, ka starptautiskie koncerni gūst rekordlielu peļņu, kamēr iedzīvotāji cieš.
Piemēram, kopš Irānas kara sākuma naftas koncerni ik dienas gūst papildu ieņēmumus aptuveni 21 miljardu eiro apmērā.
Arī Vācijas valstij augstās degvielas cenas un tādējādi augstākie degvielas nodokļi nodrošina
ikdienas papildu ieņēmumus 18 miljonu eiro apmērā.
Tas nozīmē papildu ieņēmumus 558 miljonu eiro apmērā mēnesī.
Finanšu eksperts Ernsts Volfs jau 2025. gada vidū analizēja kara ar Irānu sekas un teica, citēju:
„ šajā karā tiek nopelnīts milzīgs nauda.
Tātad bruņojuma koncerni, aiz kuriem, kā zināms, stāv digitālie un finanšu koncerni, šajā karā gūst milzīgu peļņu.
Tas ir viens. Otrs ir tas, ka mazie un vidējie uzņēmumi arī turpmāk tiks pakļauti spiedienam.
Ja tagad patiešām notiks liela mēroga uzbrukums Irānai, tad varam rēķināties, ka Irāna slēgs Hormuzas šaurumu.
Tad pasaulē trūks 20 procentu no nepieciešamā dabasgāzes daudzuma un 25 procentu no nepieciešamā sašķidrinātās gāzes daudzuma.
„Un kurš no tā visvairāk cietīs? Neviens cits kā mazie un vidējie uzņēmumi, jo enerģijas cenas Rietumos
un pie mums tad sasniegs neiedomājamas augstumas .”
Tātad, kamēr vidusšķira kļūst arvien nabadzīgāka, Irānas kara fonā notiek milzīga
bagātības pārdale no nabadzīgajiem uz bagātajiem.
Saskaņā ar Ernsta Volfa teikto, to galvenokārt veic finanšu koncerni, piemēram, „BlackRock“, kas pārvalda
superbagāto cilvēku naudu un ir gan naftas koncernu, gan ieroču ražotāju, gan digitālo koncernu lielākie akcionāri.
Tādējādi „BlackRock“ un tamlīdzīgas kompānijas ir arī lielākie ieguvēji no krīzēm, piemēram, kara ar Irānu.
Vai tas ir nejaušs sakritums, ka „BlackRock“ dibinātājs „Larry Fink“ ir augsta pakāpes
brīvmūrnieks un vairāku senu ložu loceklis?
2025. gada augustā Larijs Finks pat pārņēma vadību arī Pasaules Ekonomikas forumā (WEF), ko tāpat bija dibinājuši
augsta ranga brīvmūrnieki, un tas izrādījās gājiens, lai koncentrētu varu nedaudzu finanšu gigantu rokās.
Tieši šis vīrietis šā gada sākumā prognozēja divas iespējamās Irānas kara sekas:
Pasaules labklājība un izaugsme, ja Irāna „pakļausies“ Rietumiem, vai arī smaga globāla recesija naftas cenas pieauguma dēļ.
Kā norāda Larijs Finks, nekāda starpposma varianta nebūs.
Vai varbūt patiesībā Larijs Finks un „viņa“ Pasaules Ekonomikas forums vispār nav ieinteresēti pasaules labklājībā?
Vai Pasaules Ekonomikas forums (WEF) pirms dažiem gadiem savā mājaslapā neizvietoja reklāmas klipu ar galveno
vēstījumu: „Tu vairs neko nepiederēsi un būsi laimīgs“?
Vai Pasaules Ekonomikas forums (WEF) un tā vadītāji ir atteikušies no plāniem veikt pasaules
mēroga īpašuma atsavināšanu? Pazīmes neliecina par to.
Tādējādi karš ar Irānu un tā sekas, piemēram, degvielas cenu straujais kāpums, strauji pieaugošā inflācija un no
tā izrietošā lielas daļas cilvēces nabadzība, varētu būt sākums šai „vairs neko neīpašot” situācijai.
Dārgie skatītāji, tāpēc esiet modri un neļaujiet, lai visur sastopamie nemieru avoti
novērstu jūsu uzmanību no patiesajiem vadītājiem.
Sekojiet līdzi kopā ar Kla.TV, lai atklātu un izgaismotu tos, kas aizkulisēs gūst peļņu no krīzes.